180 likes | 373 Views
Međunarodna ekonomija. Dio I Međunarodna trgovina Predavanje 10 – Efekti kolicinskih ogranicenja i ostalih necarinskih instrumenata Obavezna literatura: V izd. str. IV izd. str. Danasnje predavanje:. Uvod Kvote Ekvivalentnost u savršenoj konkurenciji Izvozna subvencija (premija)
E N D
Međunarodna ekonomija Dio I Međunarodna trgovina Predavanje 10 –Efekti kolicinskih ogranicenja i ostalih necarinskih instrumenata Obavezna literatura: V izd. str. IV izd. str. (c) Mikic 2003
Danasnje predavanje: • Uvod • Kvote • Ekvivalentnost u savršenoj konkurenciji • Izvozna subvencija (premija) • Dobrovoljno ograničenje izvoza (c) Mikic 2003
Uvod • Države mogu uvesti izravno ograničenje količine uvoza (ili izvoza) putem sistema izdavanja dozvola za uvoz ili izvoz • Kvantitativna ograničenja (KO ili QR) trgovine dozvoljavaju slobodan pristup unutar kvote, ali potpunu zabranunakon što je kvota ispunjena u određenom vremenskom razdoblju • Iako se te mjere mogu analizirati kao poremecaji (distorzije) cijena ipak ima važnih razlika (c) Mikic 2003
Kvote • Razmotrimo KO na uvoz (uvozna kvota, q) u maloj zemlji sa efikasnom (kompetitivnom) lokalnom industrijom u parcijalnoj ravnoteži. q mijenja krivulju ponude: • Po cijenama ispod svjetske cijene, domaća krivulja ponude je tržišna ponuda S. • Po svjetskoj cijeni je dozvoljen uvoz do količine kvote i ponuda je vodoravna u količini q • Iznad svjetske cijene ponovo vrijedi domaća ponuda (ona je pomaknuta za q). Tako imamo razlomljenu ('kinked‘)krivulju ponude. Geometrijski: (c) Mikic 2003
P S S + q P t1 P* q D Q M1=q M0 (c) Mikic 2003
Cijena koja dovodi tržište u ravnotežu (the market-clearing price) je određena presijecištem potražnje i nove ponude. • Primijetimo da bindinguvozna kvotapodiže domaću cijenu, omogućava rast domaćoj proizvodnji i smanjuje potrošnju. • Kvota se dakle može smatrati ekvivalentna carini u veličini t1. Ovaj je rezultat poznat kao carinski ekvivalent. • Možemo izvesti učinke na blagostanje na uobičajeni način: (c) Mikic 2003
P S S + q P P* D Q M1 M0 (c) Mikic 2003
P S S + q P P* D Q M1 M0 (c) Mikic 2003
P S S + q P P* D Q M1 M0 (c) Mikic 2003
Renta (Quota Rent) • Zapamtili smo da su učinci na blagostanje od uvozne kvote identični onima koji proizlaze iz uvozne ekvivalentne carine, osim jednog izuzetka. • Rentakoja je povezana sa ograničenjem ide onome tko ima uvoznu dozvolu, što ne znači da to mora biti država (iako se potpuna ekvivalentnost može dobiti otvorenom aukcijom dozvola). • Postojanje rente ima implikacije za proces poznat kao “traženje rente” (rent-seeking). (c) Mikic 2003
Ostali nedostaci • Može doći do slabljenja motivacije domaćih poduzećaza inoviranje jer im je osiguran udio na domaćem tržištu. • Može rezultirati u još većem smanjenju blagostanja (ukoliko troškovi padaju u inozemstvu ali ne doma). • Kvote su značajno manje transparentne od carina (što može objasniti zašto su toliko privlačne “državi”). (c) Mikic 2003
Izvozna subvencija (premija) • Uz mjere restrikcije trgovine, imamo i mjere poticanja, dakako cesce IZVOZA • Izvozna subvencija (premija) se koristi da dade poticaj izvoznicima da izvoze više tako da im podiže domaću cijenu izvoznog dobra u odnosu na svjetsku cijenu (c) Mikic 2003
P S P = P*+ s1 s1 P* D Q X1 X0 (c) Mikic 2003
Subvencija podiže cijenu i za proizvođača i za potrošača tako da potrošači žele manje trošiti, proizvođači proizvode više i izvoz raste • Suprotno carini, nema ograničenja u primjeni ovog instrumenta (osim veličine državnog proračuna!!) • Koje su posljedice na blagostanje? (c) Mikic 2003
P S P = P*+ s1 P* D Q X1 X0 (c) Mikic 2003
Izvozna subvencija snižava potrošačev probitak i povećava proizvođačev probitak. Probitak proizvođača je međutim manji od gubitka potrošača. • Država plaća “ceh” • Kada se uzmu u obzir troškovi subvencije, jasno je da društvo u cjelini gubi ovom politikom: izvozna subvencija ne povećava blagostanje. • Uz to ovom politikom nova razina blagostanja može biti i niža od autarkične (c) Mikic 2003
Dobrovoljno ograničenje izvoza (VERs) • VER je u biti kvota koja se primjenjuje na izvoznoj strani • VERs se primjenjuju kao odgovor na pritisak proizvodjaca u uvoznoj zemlji • Ucinak VER-a na uvoznu zemlju je upravo onakav kao sto je ucinak uvozne kvote ili carine, uz izuzteak da rentu grabi strana zemlja • Stoga su VERs alosiji za uvoznu zemlju nego obicne uvozne restrikcije – zasto se onda koriste? (c) Mikic 2003
Zaključci o KO i necarinskim mjerama • U uvjetima savršene konkurencije, količinska ograničenja su ekvivalentna cjenovnim mehanizmima. • U nesavršenoj konkurenciji, QR su vjerojatno lošiji izbor. • QR mogu biti prvi izbor države zbog njihove netransparentnosti, ali također mogu dovesti do gubitka kontrole nad prihodima. • QR mogu potaknuti proces traženja renti (koje međutim postoji i uz carine). (c) Mikic 2003