210 likes | 300 Views
Opgaverne i den koordinerende enhed Model for tværgående projekter. Specialkonsulent Bettina Skovgaard Specialkonsulent Kirsten Granhøj. Hvorfor skal vi have en Koordi- nerende Enhed?. Koordination og samordning. Formålet med en koordinerende enhed.
E N D
Opgaverne i den koordinerende enhedModel for tværgående projekter Specialkonsulent Bettina Skovgaard Specialkonsulent Kirsten Granhøj
Formålet med en koordinerende enhed • Sikre at ledelserne på tværs af sektorer har indsigt i ledelsens rolle i forløbsprogrammernes implementering, • Være tovholder for de tværgående projekter i regionen og aktivt sikre den lokale brug af de udviklede værktøjer,
Formål - fortsat • Tilbyde konkret faglig, organisatorisk og processuel rådgivning til den lokale implementering, • Opsamle erfaringer fra implementeringsarbejdet og formidle disse erfaringer, så der gennemføres en effektiv deling og anvendelse af indhøstede erfaringer, • Være tovholder for den overordnede evaluering af indsatsen for kronisk syge, • Skabe overblik over udviklingen af forekomsten af kroniske sygdomme i Region Hovedstaden.
Konkrete aktiviteter • Udarbejde en årlig/halvårlig handlingsplan for funktionens aktiviteter • Igangsætte de tværgående projekter • Følge op på de tværgående projekters fremdrift • Overdrage produkterne fra de tværgående projekter til lokal implementering samt støtte denne lokale implementering
Konkrete aktiviteter • Beskrive og udmelde rammerne for funktionens faglige, organisatoriske og processuelle rådgivning • Yde konsulentbistand til lokale samarbejdsprojekter samt til hospitaler kommuner og almen praksis vedr. implementeringen af forløbsprogrammer
Konkrete aktiviteter • Etablere samarbejde med de lokale implementerings- og samarbejdsprojekter • Etablere netværk på tværs af regionen mellem de lokale projektledere, og mellem projektlederne og ekspertmiljøerne, der skal udvikle værktøjer i de tværgående projekter.
Konkrete aktiviteter • Etablere faglige netværk mellem klinikker/hospitalsafdelinger, praktiserende læger og kommuner på tværs af regionen • Etablere rammen om evalueringen og den løbende analyse af forløbsprogrammerne og patientuddannelserne i regionen og i samarbejde med kommunerne
Konkrete aktiviteter • Opsamle og formidler data til brug for ledelserne i opfølgning på implementeringen • Afholde seminarer og andre aktiviteter for ledelser på tværs af sektorerne for at understøtte ledelserne i implementering af forløbsprogrammerne.
Forankring af Den Koordinerende Enhed • Den koordinerende funktion etableres som en projektenhed, som organisatorisk er en del af KPUs Enhed for Udvikling og Kvalitet • Styregruppe bestående af bestående af repræsentanter for hospitalerne, kommunerne, de praktiserende læger og regionsadministrationen.
Medarbejderstab • Funktionens medarbejderstab skal være tværfagligt sammensat og bør besidde kompetencer inden for: • det sundhedsfaglige område • organisation • implementeringsmetoder • viden fra såvel det primære som det sekundære • sundhedsvæsen er central. • Det vil være en fordel med deltidsansættelser af • personer, der har ansættelse i hospital, almen • praksis og kommuner.
Projekter • Fælles skolebænk • Patientuddannelse
Grundlæggende ide • Fælles regional model • Modellen udvikles, afprøves og spredes
Fælles skolebænk • Kompetenceudvikling på tværs af fag og sektor • Kliniske kompetencer og forståelse for • hinandens arbejdsområder • Først kompetenceudvikling på KOL og diabetes • Efterfølgende hjerte-kar-sygdomme og • muskel - og skeletsygdomme
Model • Basisdel – fælles for alle programmer • Fagspecifik del
Proces • Udvikling af fælles model – hospitaler, kommuner og almen praksis • Sundhedsfagligt indhold til den fagspecifikke del – folk fra fagområde • Pilottest – forskellige hospitaler • Implementering • Evaluering og videreudvikling
Hospitalerne får: • Model for kompetenceudvikling • Undervisere og undervisningsmateriale • Midler til kursusafvikling
Patientuddannelse • Generelle sygdomsspecifikke patient-undervisningsprogrammer • Programmer for KOL, type 2 diabetes, hjerte-kar-sygdom og muskel-skelet lidelser • Programmerne spredes lokalt
Proces • Udvikling af fælles model og sundhedsfagligt indhold - hospitaler, kommuner og almen praksis • Uddannelse af patientundervisere og pilottest • Implementering • Evaluering og videreudvikling
Hospitalerne får: • Patientuddannelses programmer • Undervisningsmateriale • Uddannet patientundervisere • Udvikling af database