170 likes | 266 Views
Fordítás, tolmácsolás a szerzői jogban A magyar fordítók és tolmácsok napja 2013. április 19. dr. Tarr Péter Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Szerzői Jogi Főosztály. Szerzői jogi védelem.
E N D
Fordítás, tolmácsolás a szerzői jogbanA magyar fordítók és tolmácsok napja2013. április 19. dr. Tarr Péter Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Szerzői Jogi Főosztály
Szerzői jogi védelem • Művek: tág értelemben vett irodalmi, tudományos és művészeti alkotások, szellemi tevékenységből fakadó egyéni, eredeti jelleggel [a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (Szjt.) 1. § (1) és (3)] • ún. származékos (másodkezű) alkotások (fordítás, tolmácsolás): védelem alatt áll más szerző művének fordítása is, ha annak egyéni, eredeti jellege van [Szjt. 4. § (2)] (szépirodalom, társadalom-, természettudományi irodalom, műszaki és gazdasági szakirodalom, egyéni, eredeti jellegű beszéd, etc.) • jelentős ráfordítással előállított adatbázisok [dokumentumtárak, terminológiai adatbázisok, etc. [Szjt. 60/A. §, 84/A. § (5)]
Egyéni, eredeti művek • a védelem nem függ esztétikai, mennyiségi, minőségi jellemzőtől, értékítélettől • több legyen már meglevő mű szolgai másolatánál, és • mód legyen különböző lehetőségek között való alkotó választásra és az ennek megfelelő kifejezési formákra [„eredetiség teszt”]
Védelem alól kizárt alkotások • jogszabályok, a bírósági vagy hatósági határozatok ezek közleményei, az ügyiratok, valamint a jogszabállyal kötelezővé tett szabványok; • a sajtótermékek közleményeinek alapjául szolgáló tények vagy napi hírek; • ötlet, elv, elgondolás, eljárás, működési módszer vagy matematikai művelet; • folklór kifejeződései; • nyersfordítás; • olyan fordítás, amely alapjául szolgáló alkotás nem „mű”; • funkcionális mű.
Fordítások Funkcionalitástól, rendeltetéstől függően oltalom alatt állhat: • szakfordítás Bizonyosan nem áll védelem alatt: • hiteles fordítás (cégeljárási iratok) • fordítás hitelesítése, • hiteles másolat készítése • lektorálás
Tolmácsolás • Hatósági, bírósági kirendelés esetén a szerzői jogi védelem kizárt • Más esetekben fennállhat, pl.: nyilvánosan tartott beszéd [Szjt. 1. § (2) b) ] tolmácsolás felolvasóesten, előadáson
Szerzői Jogi Szakértő Testület gyakorlata Orvosi cikkek fordításainak szerzői jogi védelme (SzJSzT-45/2000) • „az alapul szolgáló művel összevetve – a fordító hozott-e létre olyan többletet, ami az eredetihez képest új alkotássá teszi a fordítást” • „nem a műfajtól, hanem a fordítói tevékenység színvonalától, illetve jellegétől függ” • „hordoz a megformálásában, stílusában, szakmai kifejezőkészségében olyan egyedi, eredeti jelleget, amely a szerzői jogi védelemre alkalmassá teszi” • „Ez, a latin, illetve angolszász szakirodalomból átvett idegen szakszavak, és a „magyarosított” orvosi kifejezések kombinációja adja a perbeli fordítások igazi egyediségét, mivel olvasmányossá teszi a magyar cikk egészét, szemben a kifejezetten száraznak mondható eredeti szövegekkel.”
Szerzői Jogi Szakértő Testület gyakorlata Szakfordítás szerzői jogi védelme (SzJSzT-22/2004) • „sokféle lehetőség kínálkozott; a fordítónak tere, lehetősége volt az alkotó hozzájárulásra, s élt is vele.” • „a szöveg nem egyszerűen, a német eredeti, primitíven, németes nyelvtannal készült lefordítása, hanem a szöveg tartalmát hűen visszaadó, ugyanakkor a magyar mondatszerkesztés követelményei szerint átszerkesztett, gördülékeny és érthető tolmácsolása”
Szerzői Jogi Szakértő Testület gyakorlata Műfordítás szerzői jogi védelme (SzJSzT-08/2007) „az egyes témákhoz kapcsolódó információk szöveges és grafikus megfogalmazásában, illetve ábrázolásában hordozzák azt az egyéni, eredeti jelleget, amely a védelmet megalapozza. A fordítás ebben az esetben szerzői műről készült, és nem tekinthető tükörfordításnak (nyersfordításnak) mivel felhasználja és értelemszerűen alkalmazza az útmutató témájában a magyar szaknyelvben bevett és meghonosodott szakkifejezéseket, megfogalmazásokat.”
Szerzői Jogi Szakértő Testület gyakorlata Az Európai Unió keretében elfogadott jogi aktusok magyar nyelvű fordításaival kapcsolatos szerzői jogi kérdések (SzJSzT-19/2002) „Egymagában az által, hogy az eredeti művek – az egyéni, eredeti jelleggel bíró hivatalos szövegek – ki vannak véve a szerzői jogi védelem alól, az ilyen szövegek alapján készült szakfordítások még valóban nem kerülnek ki a védelem köréből, hiszen külön alkotásoknak számítanak. Ám ha egy fordítás hivatalossá – valamely hatóság által jóváhagyottá – válik, osztoznia kell a hivatalos szövegek (az Szjt. irányadó rendelkezése szerint: hatósági közlemények és ügyiratok) sorsában. 9. Ebből az értelmezésből az következik, hogy a magyar szerzői jog szerint is mind a hivatalos szövegek, mind pedig azok hivatalos fordításai kiesnek a védelem köréből. Ugyanakkor a hivatalos szövegek nem hivatalos fordításai védelem alatt állnak.”
LB döntés (BH2004.415) „Felperes fordítását az eredeti művel összevetve a fordítás egyéni eredeti jellegűnek tekinthető, mert megfogalmazásai, fordulatai nem minden esetben következnek nyelvtanilag az eredeti, angol nyelvű szövegből.”
Szerzői személyhez fűződő/ vagyoni jogok • nyilvánosságra hozatal, névfeltüntetés, műegység (integritás) védelme • többszörözés (rögzítés), terjesztés, nyilvános előadás, nyilvánossághoz közvetítés, átdolgozás, etc.
Fordítások felhasználásának jellemzői I. • Mű fordításához minden esetben az eredeti szerző engedélye szükséges [Szjt. 29. §, 47. § (1)]; • Fordításon az alapul szolgáló mű szerzőjének nevét is fel kell tüntetni [Szjt. 12. § (2)]; • A fordítás további felhasználásához (pl. kiadás, interneten történő hozzáférhetővé tétel) az eredeti szerző és fordító kifejezett engedélye kell; • A szerzőt (fordítót) a felhasználás fejében díjazás illeti meg [Szjt. 16. § (4)]; • A mű egyes felhasználásaira az engedély írásbeli szerződéssel szerezhető [Szjt. 16.§ (1), 45. § (1)].
Fordítások felhasználásának jellemzői II. • Fordítás munkaviszonyban: A mű átadásával a vagyoni jogokat a szerző jogutódjaként a munkáltató szerzi meg, ha a mű elkészítése a szerző munkaviszonyból folyó kötelessége [Szjt. 30. § (1)]. • Fordítás megbízás alapján: vélelem szól amellett, hogy az átadott szerzői művet [fordítást] a megrendelő felhasználhatja, a megállapodás így egyúttal felhasználási szerződés. Vélelem szól amellett is, hogy a díj a felhasználás ellenértékét (a szerzői jogdíjat) is magában foglalja (azaz a megállapodás kiterjed a megalkotás díjára és a felhasználási jog átengedéséért a szerzőt megillető jogdíjra is).
Felhasználási szerződések • írásban • kizárólagos / nem kizárólagos • a szerző számára kedvezőbb értelmezést kell elfogadni • az engedély a szerződés céljának megvalósításához elengedhetetlenül szükséges felhasználási módra és mértékre korlátozódik • harmadik személy joga • a mű többszörözésére adott engedély csak kifejezett kikötés esetén ad a felhasználónak jogot arra, hogy a művet kép- vagy hangfelvételen rögzítse, illetve, hogy azt számítógéppel vagy elektronikus adathordozóra másolja [Szjt. 47. § (2)].
Szerzői jogsértés megállapítása • Engedély hiányában történő felhasználás • Felhasználási jogosultság határainak túllépése A plágium tetten érhető: leiterjakabok, félreértelmezések, egyéni fordulatok, kihagyások, hibás szóhasználatok, azonos helyesírási hibák, elírások átvétele
Köszönöm a figyelmüket! Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Szerzői Jogi Főosztály Szerzői Jogi Hatósági Osztály peter.tarr@hipo.gov.hu