170 likes | 283 Views
Vad kan vi lära av långliggande gödslingsförsök. De svenska platserna. Lennart Mattsson. Här ligger försöken. De viktigaste försöksserierna. Humusbalans i ståsädesväxtföljder 1970 4 Humusbalans i klöver/grässystem 1970 4 Odlingssystem och miljöeffekter 1979 1
E N D
Vad kan vi lära av långliggande gödslingsförsök De svenska platserna Lennart Mattsson
De viktigaste försöksserierna Humusbalans i ståsädesväxtföljder 1970 4 Humusbalans i klöver/grässystem 1970 4 Odlingssystem och miljöeffekter 1979 1 Markbiologiskt försök 1996 1 Organiska material 1956 1 Kalk och fosfor 1936 2 Kalk och organiskt material 1963 2 Kalk och markkemiska parametrar 1983 2 Exploatering av P uppgödslade jordar 1983 5 Markbördighet. Norra Sverige 1969 2 Markbördighet. Mellersta och södra Sverige 1957 10
Bördighetsförsökens växtföljder Sydsverige Mellansverige N och PK varieras; 4 N-nivåer, 4 PK-nivåer
Bördighetsförsöken i syd- och mellansverige • 10 olika platser, 2 växtföljder på varje plats • Sydsverige, sedan 1957 • Lerjordar, 13-17% ler, med pH 6,2 - 7,5 • Organiskt kol 1,1 - 2,4 (3,1)% • Mellansverige, sedan 1963 • Lerjordar, 18-56% ler, med pH 5,9-7,1 • Organiskt kol 2,1 – 2,4
Odlingssystemets betydelse • Ingen tillförsel av NPK innebär långsiktigt ett skördebortfall på 50% i ett odlings- system baserat på ettåriga grödor. • I ett odlingssystem med vall och tillförsel av stallgödsel är motsvarande skörde- bortfall 25%.
Markens kolhalt • Bestäms på längre sikt av • odlingssystem • växtnäringsnivå • Jämvikt råder i odlingssystem med normal input av växtnäring. • Jämviktsnivån är högre i system med vall och input av stallgödsel.
Fosfor kan utnyttjas • Svenska jordar har gödslats upp med fosfor sedan 1950-talet. • Kan fosforn utnyttjas? • På fem försöksplatser undersöks fosfor- effekterna sedan 1980-talet.
På en fosforrik eller uppgödslad jord • Fosforupptaget i skördeprodukterna minskade inte. • Inte heller skördarna gick ner. • 30 kg P per ha och år kan mobiliseras från markens förråd.
Vad kan långliggande gödslingsförsök lära oss? • Långtidseffekter av kvävegödslingen. • Öka kunskapen om fosfordynamiken. • Ger markkemiska data och värdefulla tidsserier. • Strukturfrågor blir allt viktigare • Arkiverade prover (växt och jord) skapar möjligheter. • Levande demonstrationsobjekt som visar vad olika åtgärder leder till på lång sikt.