50 likes | 290 Views
Budisms no 6.gs.p.m.ē. Indijā. Dibinātājs – vēsturiskais Buda, Princis Sidhāratha Gautama no Šākja cilts, 6.gs. pmē. Lumbīni (tag. Nepālā) Bodhigāja Varanāsi (tag. Benaresa) Kušinagāra Agrīnais budisms: 18 skolas
E N D
Budismsno 6.gs.p.m.ē. Indijā Dibinātājs– vēsturiskais Buda, Princis Sidhāratha Gautama no Šākja cilts, 6.gs. pmē. Lumbīni (tag. Nepālā) Bodhigāja Varanāsi (tag. Benaresa) Kušinagāra Agrīnais budisms: 18 skolas Theravāda(senā doktrīna) = Hīnajāna (mazais rats),Indijā, Ceilonā, Birmā, p.m.ē. Mahājāna(lielais rats), Ķīnā, Tibetā, Japānā, m.ē. Vadžrajāna (dimanta rats), it īpaši Tibetā, no 6.gs. ! Pievērst uzmanību šo trīs tradīciju atšķirībām ! Budisma rakstu valodas: pāli, sanskrits Bodhisatva Avalokitešvara mantra: OM MANI PADME HŪM
Xuanzang (602-664) “Jogācarjabhūmišāstra” (Jogas meistaru pakāpes) 629.g. Ķīna - Takla Makana tuksnesis - Turfana, Kuča, Taškenta, Samarkanda, Baktrija, Hindukuša, Kašmira, Z-Indija, Gangas upe, R-Indija, Nālandas univ. 645.g. atgriežasĶīnā Jogāčāra Vidžņānavāda (Doktrīna par apziņu) Čittamātra (Tikai apziņa) „Pasaules parādības ir tikai un vienīgi prāta jeb apziņas izpausme.” Bodhidharma (ķīn. Damo达摩) , 520.g. ierodas Ķīnā no Indijas Čaņ(skrt. dhyāna, jap. dzen)budisma skolas 1.patriarhs, Šaoliņ cīņu mākslu dibinatājs (18 arhātucīņas tehnikas) 446-452 un 574-578 budistu vajāšana
Budisma jaunievedumi Ķīnā • Māksla un arhitektūra • klosteri, stūpas (塔) • budu tēli, stutujas, 1000 budu tēli, • budistu zīmējumi un gleznas, alu gleznojumi, tankas Tibetā • Dunhuanā - budistu rakstu un tukojumu bibliotēka • mandalas • Literatūra • Jian’an建安ēra (196-219), 7 slaveni literāti • Galma literātu salons • Valdnieka Cao Cao曹操 - dzeja yuefu stilā • Cao Bei曹丕– literatūrkritika • Cao Zhi曹植- dzeja chuci stilā • Dzejas un prozas stili • Budistu lūgšanu dziesmas (梵呗fanbai) • Paralēlo teikumu stils ( 骈体文 piantiwen) • Dabas ainavu dzeja ( 山水詩 shanshuishi): • Tao Yuanming陶渊明 (365-427) • Xie Lingyun谢灵运 (385-433) • Salona stila dzeja (宫体诗 gongtishi) • Strukturēti dzejoļi(律诗 lűshi) • Proza ar dzeju (变文 bianwen) • Stāstošās dziesmas (说唱 changshuo) • Dzejas runas, resp. dzejas kritika (诗话 shihua) • Budistu dzejnieki, Wang Wei王维
Filozofija • Mistikas mācība (玄学 xuanxue) 3.gs.: • He Yan何宴, “Traktāts par bezvārdību”(无名论Wuminglun) • Wang Bi王弼 - filozofs, klasisko rakstu komentētājs • Guo Xiang郭向- filozofs, klasisko rakstu komentētājs • Tīrās sarunas(清谈qingtan), moto – “māksla mākslai” • Septiņi gudrie no bambusu birzes (竹林七贤 zhulin qi xian), • mūziķis Xi Kang • kaligrāfs un dzejnieks Wang Xizhi • Valodniecība • Yongming ēra永明(483-493), prinča Xiao Ziliang literārais salons Jingling • Shen Yue: „Četru tou notācija“ • Tang din. 4 toņi:1 līdzenais (平ping) • 3 slīpie ( 仄ze): kāpjošais (上shang), krītošais (去qu), ieejošais (入ru) • 601. g. valodnieks Lu Fayan陸法言: „Sadalītās zilbes“ (切韵 Qieyun). • Tang din. laikā - zilbju dalīšanas sistēma fanqie反切 • Sui din. 隋朝 (581-617) • Imperatori: Wendi un Yangdi • Pēc gandrīz 400 gadiem atkal apvieno Ķīnu centralizētā valstī • Tang din. 唐朝 (no 618.g.) • Li Yuan李渊- 1.imperators Tang Gaozu唐高祖 • Li Shimin李世民 – 2.imperators Tang Taizong唐太宗