250 likes | 435 Views
TUTOROINTI. Toiminnallinen ote yksilö- ja ryhmäohjaustilanteissa - menetelmien mahdollisuuksia,. Mitä on ohjaus:.
E N D
TUTOROINTI Toiminnallinen ote yksilö- ja ryhmäohjaustilanteissa - menetelmien mahdollisuuksia,
Mitä on ohjaus: • Ohjauksella voidaan tarkoittaa kaikkia niitä keinoja, joilla ohjaaja edistää opiskelijan ja/tai opiskelijaryhmän oppimista, oppimismahdollisuuksien luomista sekä oppimishalun virittämistä ja säilyttämistä
Ohjaus on • Vaikuttamista ja tietoista kommunikaa-tiota: ohjausta ovat kaikki vaikuttamisen keinot, jotka edistävät oppijan oppimista. • Oppimisen edistämistä: Ohjaaja voi vaikuttaa oppimisen edistämiseen, kun hän tuntee oppijan ajatuksia, emootioita, asenteita ja ongelmanratkaisuprosesseja.
Oppimisen haasteiden ja keinojen löytämistä: kun oppijan ajattelu- ja ongelman-ratkaisuprosessit tehdään näkyviksi. • Tietoista kommunikointia opittavien tietojen, taitojen ja kokemusten työstämiseksi ja ymmärtämiseksi. • Kannustamista
Ohjaajan tehtävät: • Opettajan tehtävänä on toimia ohjaajana, työn organisoijana ja sosiaalisen tuen järjestäjänä sekä luoda sellainen ilmapiiri, joka rohkaisee opiskelijoita yhdessä oppimiseen
Organisoida ohjaustilanteet siten, että osaamisen jakaminen ja yhteistoiminta on mahdollista • Olla vuorovaikutuksessa: ohjaustoiminnassa korostuu vuorovaikutuksen ja dialogin synnyttäminen ja sen ylläpitäminen.
Etsiä vaihtoehtoja ja valintoja, tutkia esteitä ja mahdollisuuksia. • Antaa ohjattavalle ohjaustilanteessa aikaa, huomiota ja kunnioitusta
Millaista ohjaus voi olla? • terapiasävytteinen ’counselling’, • neuvontaan ja ohjantaan viittaava ’guidance’ • neuvojen antamiseen viittaava ’advising’ • valvovaa ohjaamista kuvaava ’supervising’ ja • yksipuoliseen informointiin viittaava ’giving information’ (ks. esim. Lairio & Puukari 1999.) • holistinen ohjausmalli, jossa ovat eri asiantuntijuusasteet ja eri sektorit (uranvalinnan ohjaus, opiskelun ohjaus, kasvun ja kehittymisen tukeminen) (van Esbroeck & Watts 1998)
Jatkuvasti muutoksessa oleva ammattitaitovaatimukset: Perusosaaminen: Yleiset työelämäkvalifikaatiot Erityisosaaminen Ammatillinen osaaminen
SSDL-malli (The Staged Self-Directed Learning Model) • Pyrkii kuvaamaan oppijan vaiheittaista kehitystä riippuvuudesta itseohjautuvuuteen. • Ohjaaja kohtaa oppijan juuri sillä tasolla, jolla tämä on. • Ohjaustapa muuttuu asteittain autoritaarisesta motivoivaksi, avustavaksi ja delegoivaksi. • Ohjaaja saa oppijan selviytymään omin neuvoin.
SSDL-malli (Lehtinen & Jokinen 1996, alkup. Grow 1991) Oppija itseohjaava 4 sitoutunut 3 kiinnostunut 2 riippuva 1 1 2 3 4 Ohjaaja auktoriteetti motivoija avustaja delegoija
Riippuva oppija • Ohjaus on opettajajohtoista ja sisältöpainotteista. • Tehtävät ovat spesifejä, ja harjoitukset tähtäävät tiettyjen taitojen oppimiseen. • Tehtävistä ja harjoituksista annetaan välitön palkitseva palaute. • Ohjaaja auttaa oppijaa voittamaan puutteita ja vastarintaa.
Kiinnostunut oppija • Ohjaus on innostamista ja sisäistä motivaatiota edistävää. • Tehtävät ovat perusteltuja, ja ne on sidottu oppijan intresseihin. • Palaute on rohkaisevaa ja oppijaa innostavaa.
Sitoutunut oppija • Ohjaaja antaa tietoisesti oppimisvastuuta ja kehittämistehtäviä yksittäiselle oppijalle ja ryhmälle. • Oppija on valmis tutkimaan oppiainesta melko itsenäisesti. • Oppija tarvitsee palautetta itsetunnon lujittamiseksi.
Itseohjautuva oppija • Ohjaaja on ”konsultti”, joka antaa tietoisesti tilaa oppijan itsenäiselle ja luovalle työskentelylle. • Oppija kykenee ja on halukas ottamaan vastuun oppimisestaan, asettamaan tavoitteita, arvioimaan omaa ja toisten oppimista sekä hyödyntämään oppimismahdollisuuksia monipuolisesti. • Ohjaajan ja oppijan kontaktit vähenevät.
Erilaisia ohjaustyylejä • Hyväksyvä ohjaustyyli • Katalysoiva ohjaustyyli • Konfrontoiva ohjaustyyli • Ohjeita antava
Hyväksyvä tyyli • Käytetään, kun ohjattavalla on tarve purkaa ahdistavaa tilannettaan tai kokemustaan. • Ohjaaja kuuntelee, antaa tilaa ja auttaa ohjattavaa tunteiden tunnistamisessa ja käsittelyssä. • Ohjaaja rohkaisee ohjattavaa puhumaan omista näkemyksistä ja tunteista.
Katalysoiva tyyli • Käytetään, kun tarkoituksena on saada monipuolisesti tietoa ohjattavan tilanteesta tai ongelmasta. • Ohjaaja haastattelee, tekee avoimia kysymyksiä, auttaa ohjattavaa selkiyttämään ajatuksiaan ja näkemyksiään sekä löytämään uusia ratkaisuja ongelmaansa.
Konfrontoiva tyyli • Käytetään silloin, kun tarkoituksena on osoittaa ristiriitaisuuksia ohjattavan puheessa tai toiminnassa. • Tämä ohjaustyyli voi aiheuttaa helposti puolustautumisreaktion, jos ilmapiiri ei ole turvallinen ja käsiteltävä ongelma selkeä. • Se ei sovi ohjauksen alkuvaiheeseen, jolloin luottamussuhdetta rakennetaan.
Ohjeita antava tyyli • Käytetään, kun ohjattavan tilanteeseen tarvitaan pikaista ratkaisua. • Ohjaaja voi antaa jotakin ratkaisevan tärkeää ohjattavan ongelman selvittämiseksi. • Ohjaaja diagnosoi ohjattavan ongelman ja antaa toimintaohjeet.
Ohjauskeskustelu • Avausvaihe • orientoituminen, myönteinen ilmapiiri, kokonaistilanne • tavoitteiden käsittely • Selvitysvaihe • tilanteen tai ongelman määrittely ja tutkiminen • tosiasioiden ja olennaisen löytäminen • Jäsentämisvaihe • näkökulman laajentaminen, ymmärtäminen • Päätöksenteko • realististen tavoitteiden määrittely • ongelmanratkaisuvaihtoehtojen tarkastelu • Päätösvaihe • toimintasuunnitelman laatiminen
Harjoituksia • ”Jana”: Ota paikka janalta eri asioiden suhteen. Tässä harjoituksessa: Oma kokemus siitä, kuinka paljon opiskelijan tuutorointi / ohjauskokemusta. -> jokainen haastatellaan erikseen. • Kun katsot eteenpäin, mitä vielä pitää oppia ohjauksesta • Kirjaa omat oppimistavoitteet. Mieti parin kanssa, miten tavoitteet saavutetaan (keinot) • Ryhmässä: Miten janatyöskentelyä voisi soveltaa omassa ohjaustilanteessa. • Huom! Millaisia seikkoja on tärkeää ottaa huomioon, kun työskennellään kokemusten kanssa?
Haasteiden/esteiden hahmottaminen: • Mieti hetken aikaa ohjaamiasi tilanteita. Valitse yksi, jonka olet kokenut haasteelliseksi. Sanoita yhdellä sanalla haasteet.
Roolityöskentely: Millaisia rooleja on tuutorilla /ohjaajalla: Piirrä paperille. Kuvaa piirroksessa myös roolien suhteet. Kuvataan jokaisen osallistujan roolit myös ”näyttämöllä” Kysymys: Mitä roolia/rooleja ohjauksen aikana olisi hyvä vahvistaa / heikentää? Ryhmänä: Miten roolityöskentelyä voisi hyödyntää
Tulevaisuuden verstas: Kirjoita itsellesi kirje: Kirjeen aihe: Minä opiskelijana, mitä toivoisin ohjaajaltani.