120 likes | 597 Views
Sõnamoodustusviisid. “Keel ja ühiskond” X klassile 17. ptk. Mare Hallop KiNG 30.10.2012. 12.12.2012. Sõnad. hulk suur mahukas sõnaraamatus u 100 000 sõna olemasolevatest võimalus uusi luua tuletamine liitmine kahte tüüpi
E N D
Sõnamoodustusviisid “Keel ja ühiskond” X klassile 17. ptk Mare Hallop KiNG 30.10.2012 12.12.2012
Sõnad • hulk suur • mahukas sõnaraamatus u 100 000 sõna • olemasolevatest võimalus uusi luua • tuletamine • liitmine • kahte tüüpi • mis koosnevad ainult ühest tähendust kandvast elemendist (morfeemist): n kalju • mis koosnevad vähemalt kahest morfeemist, n kalju-ne, kalju-kits (kas tuletised või liitsõnad) Seega: tuletiste ja liitsõnade moodustamisel kaht tüüpi ehitusmaterjal • tüvisõnad • tuletusliited
Tüvi + liide = tuletis • tüvel tähendus, iseseisev sõna • tuletusliitel üldine (abstarktne) tähendus, ei esine omaette, vaid alati koos mõne tüvega • käsi – raamat, käsi-lane • on tüvesid, mis eraldi sõnana ei esine • haja- : hajali, haja-meelne • ürg.: ürg-ne, ürg-vana • tüved vaid ühes sõnavormis: lau- päev, türn-puu
Sõnade ülesehitus sarnane lausele, moodustatud täistähendusli-kest sõnadest eesti keeles vaid 20% sarnane morfoloogiliste tunnuste liitmisele (kana-de-le)
Sõnamoodustusviisid tuletus must-jas liitmine must-sõstar konver-sioon musta-ma sõna- moodustus lühendamine info (informatsioon) tüvekor-dus sigri.-migri
Sõnade liitmine • Liitsõna • koosneb kahest või enamast tüvisõnast • sõnade arv pole piiratud, aga liiga pikki tuleks vältida (allmaaraudteejaam) • täiendsõna + põhisõna • tähenduslik suhe ebasümmeetriline • tähenduslik suhe sümmeetriline kahe moodustusosa tähenduste summa (ööpäev) põhitähendus määrab sõnaliigi iseloomustab täpsustab
Tuletamine • eesti keeles tuletusliiteid u 100 (soome k u 200) • eesliited (prefiksid) • eba-, anti-, mitte-, a- • järelliited (sufiksid) • -ne, -lik, -us, -mine • ühele tüvele saab liita kuni 3 liidet • seadus-lik-us-ta-ma
Alussõna muutumine • liited, mille abil moodustatakse uusi, alussõnast erinevaid mõisteid • siga + la = sigala (hoone), küla + line = külaline(inimene ) • liited, mille abil ei moodustata täiesti uusi mõisteid, täpsustatakse alussõna tähendust • maja + ke = majake, õpetaja + nna = õpetajanna • liited, mis muudavad alussõna sõnaliiki • ahne + us = ahnus, kõva + sti = kõvasti • võrreldes Lääne-Euroopa keeltega on eesti keel rikkalik tuletusvahendite poolest, just tegusõnade osas, aga soome-ugri ja türgi keeled on veel rikkamad. • omapärane on ka peenendus- e deminutiivsufiks –ke(ne)pojakesekesekene
Muud sõnamoodustused lühendamise taga ökonoomsuse taotlus n kaitsepolitsei – kapo, ÜRO sõnaliik muutub, aga liidet ei lisata julge - julgema kordamine mingi väikese tüvemuutusega Konversioon on levinud Lääne-Euroopa keeltes: saksa keeles saab peaegu igast tegusõnast teha nimisõna: schlafen – Schlafen Tüvekordus levinud Kagu-aasia keeltes