270 likes | 368 Views
Studentfackliga utbildningsdagen. Vad innebär det att vara förtroendevald?. Passets upplägg Vad är ett förtroendeuppdrag? Att vara förtroendevald i en kårförening Överlämning Att utöva studentinflytande Argumentation. Vad är ett förtroendeuppdrag?.
E N D
Studentfackliga utbildningsdagen Vad innebär det att vara förtroendevald?
Passets upplägg Vad är ett förtroendeuppdrag? Att vara förtroendevald i en kårförening Överlämning Att utöva studentinflytande Argumentation
Vad är ett förtroendeuppdrag? • Vad innebär det att ha ett förtroendeuppdrag? Få ett förtroende att representera någon/några efter bästa förmåga Ideellt engagemang – åtagandet, inte ersättningen, är drivkraften Åtagande att leva upp till förtroendet Åtagande att återkoppla vad du åstadkommer • Exempel på olika förtroendeuppdrag Ordförande/kassör/ledamot i en förenings styrelse Studentrepresentant i ett programråd Fadder under mottagningen
Vad är ett förtroendeuppdrag? • Av vem får du förtroendeuppdraget? Ytterst av medlemmarna. Den som tillsätter, avsätter också normalt Styrelse: tillsätts av medlemmarna Enskild representant: ofta av styrelse på uppdrag av medlemmarna • Vad innebär ideellt arbete? Föreningar är normalt ideellt drivna Syftet med ideellt arbete är att det sker utan vinstintresse Vissa aktiva får arvode för sitt engagemang
Förtroendekedjan i en kårförening Ska ha tecknat medlemskap Kan rösta och kandidera Föreningens bas, medlemmarna styr föreningen Sätter ramarna för styrelsens arbete Granskar styrelsens arbete Högsta beslutande organ, alla medlemmar får delta Sköter dagliga verksamheten Står till svars för årsmöte/stormöte Högsta verkställande organ, utgörs av förtroendevalda Utses normalt av styrelse Förtroendevalda Företräder alla studenter Utses ofta av styrelse Förtroendevalda Kan ha olika uppgifter
Vad är styrdokument? • Stadgar - Sätter ramarna för hela föreningen (lagen) - Medlemmarna fastställer och ändrar • Verksamhetsplan - Medlemmarnas uppdrag till styrelsen - Kan revideras av styrelsen • Handlingsplan - Styrelsens interna arbetsdokument • Budget - Medlemmarnas ekonomiska uppdrag till styrelsen - Kan revideras av styrelsen • Verksamhetsberättelse - Styrelsens återberättelse av verksamheten mot medlemmarna • Bokslut - Styrelsens ekonomiska redovisning till medlemmarna - Det är främst mot denna ansvarsfrihet beviljas
Vad kännetecknar… • En bra ordförande? • En bra ledamot? • En bra studentrepresentant? • Var uppdraget vad ni förväntade er? Vad var annorlunda?
Hur bör en förening jobba? Ordförande: Ordförande har huvudansvaret inom styrelsen och ska noga leda föreningens verksamhet samt: • Sammankalla styrelsen till regelbundna sammanträden • Ha ständig kontakt och insikt i kassörens och sekreterarens arbete • Delegera ansvarsuppgifter inom styrelsen • Se till att övriga ledamöter får tillräckliga upplysningar så att de kan sköta sina uppdrag. • Se till att stadgarna följs
Hur bör en förening jobba? Vice ordförande: inträder när ordinarie ordförande är frånvarande vid styrelsesammanträden. Om ordinarie ordförande tvingas sluta inträder vice ordförande till nästa årsmöte. Då väljs en ny ordförande och vice ordförande. Kassör:Föreningens kassör är den inom föreningen som har: • Ansvar för bidragsansökningar • Ansvar för in- och utbetalningar • Att sköta bokföring • Att föra bokslut varje år • Att lämna budgetunderlag till styrelsen • Att delta i styrelsearbetet • Att informera om föreningens ekonomi i form av resultatrapporter m.m.
Hur bör en förening jobba? Sekreterare: Sekreteraren är den inom föreningen som har ansvar för att: • Förbereda sammanträden och årsmöte • Föra protokoll över styrelsesammanträden • Beslutsuppföljning av styrelsens arbete görs Ledamöter: Det ställs normalt inga specifika krav på styrelseledamöter och suppleanter. Däremot så är det viktigt att ledamöterna är pålästa inför möten, är beredda att vara en del av kårsektionens/föreningens arbete samt tar ett medansvar för att skapa en bra atmosfär inom styrelsen.
Överlämning Överlämningen är helt central för att få en verksamhet som ständigt växer och utvecklas och där fler och fler engagerar sig. • Överlämning: Förtroendevalda skriver max ett A4 med tankar och idéer kring året som varit, och vad man ska tänka på framåt. Ordförande, kassör, sekreterare och studentrepresentant har dessutom personlig överlämning • Överlämning: En tillträdande styrelsen kan med fördel delta i avgående styrelses arbete på åtminstone ett möte för att se hur mötena går till. Fråga institutionen/programrådet om din efterträdare som representant kan följa med på ett möte tillsammans med dig. • Överlämning: Ge tillträdande styrelse i uppdrag att formulera vilka frågor de vill driva kommande år. • Överlämning: Kassören får ha en separat dragning av budget för nya styrelsen.
Överlämning • Överlämning: Överlämningsmiddag eller liknande är utmärkt för att diskutera överlämning under sociala former. • Överlämning: Utbyte av kontaktuppgifter är centralt för eventuella frågor som uppkommer. • Överlämning: De som utgjort eventuella utskott har personlig överlämning • Överlämning: De som tillträder: I styrelsen genomför en föreningsträff med US I rollen som fadder/general vid mottagningen deltar i mottagningsutbildningen I rollen som studentrepresentanter går studentfackliga utbildningen. • Överlämning: Ta med era efterträdare till kåren för att träffa kårens centralt förtroendevalda, tjänstemän och ta del av vad kåren kan hjälpa till med
Nyttja studieförbund i ert arbete! • US grundade och äger Folkuniversitetet. • Folkuniversitetet är ett studieförbund som sysslar med folkbildning, studiecirklar och kulturarrangemang. • Då ni genomför er ordinarie verksamhet inom ett studieförbund, får ni hjälp med att strukturera upp ert arbete, ni får dessutom ersättning för de studiecirklar och kulturarrangemang ni gör. • Exempel på studiecirklar: styrelsediskussioner, planering inför mottagning eller andra aktiviteter, föreningsutveckling osv. • Exempel på kulturarrangemang: föreläsningar, utställningar, musikframträdanden osv. • Folkuniversitetet sitter på kåren.
Vad är studentinflytande? • Vad är studentinflytande? • När utövar du studentinflytande? • Känner du att du påverkar? • Vad är syftet med beslutet? • För vem gäller beslutet? • Jobbar jag på rätt sätt som representant?
Vad är studentinflytande? • Du utövar studentinflytande så fort du är med i ett styrelserum, röstar med i en fråga eller tar ett privat samtal med lärare, prefekt eller dekan. • Vi kan ge exempel på inflytande (kodade tentor, schema minsten månad före kursstart osv.) men det är också alla tusentals beslut som fattas om kursplaner, ekonomi, anställningar osv. • Tre former av inflytande: Formellt inflytande Reellt inflytande Informellt studentinflytande
Formellt inflytande • Högskolelagen: 2 kap. 7 §: Studenterna har rätt att vara representerade när beslut fattas eller beredning sker som har betydelse för utbildningen eller studenternas situation. Lag (2010:701). • Regler för studentinflytande (Dnr. 500-1020-013) Sid 3: bistå studentrepresentanter med att anpassa sin schemalagda undervisning utifrån aktuella förtroendeuppdrag (där så är möjligt), underlätta för studentrepresentanter som missat del av undervisning att inhämta förlorade kursmoment, särskilt när det gäller obligatoriska moment, ge studenter med omfattande förtroendeuppdrag förtur till praktik eller klinisk tjänstgöring i Umeå eller direkt angränsande kommuner.
Reellt inflytande • Du utövar reellt inflytande då du röstar i en fråga. Det är med andra ord viktigt att alltid läsa igenom handlingarna minst en gång och skapa sig en uppfattning. • Ett annat bra sätt är via kursutvärderingar och kurssamtal. Kräv också att få en uppföljning kring vad tidigare studenter har sagt om kursen.
Informellt inflytande • Ha en dialog med lärare/prefekt/dekan även utanför styrelse- eller klassrummet. • Studentperspektivet är något unikt – våga stå för det oavsett hur obekväm andra kan tycka att du är. • Kom ihåg – både lärare och studenter vill ha så bra utbildningar och ett så bra universitetet som möjligt - vi har däremot inte alltid samma synsätt på vad som är bäst för utbildningen.
Studentrepresentantens ansvar • Att vara aktiv i sitt organ med hög närvaro. Detta innebär t.ex. att läsa handlingarna innan mötet. • Att vid förhinder, meddela frånvaro och aktivt arbeta för att eventuella suppleanter blir insatta i organets ärenden. • Att verka för att representera hela studentgruppen, ej enbart de i sin kurs, sitt program eller sin kår. • Att verka för ett gott samarbete med övriga studentrepresentanter och med samtliga ledamöter inom organet. • Att delta vid Umeå studentkårs studentfackliga utbildningsdagar. Vid frånvaro meddelas detta till utbildningsbevakaren vid sin sektion.
Att argumentera för sin sak • Att kunna föra fram sina åsikter på ett sakligt och konstruktivt sätt är centralt för inflytande. • I alla mötessammanhang – var inte rädd för att fråga. Det kan inte förväntas att du vet exakt allt i en fråga och det tyder på ett genuint intresse om du frågar. • Läs igenom handlingarna men fokusera på ett par frågor där du faktiskt argumenterar för ett ställningstagande. • Förberedelse är A och O. Skriv ned saker du vill ta upp under mötet och vad ditt förväntade mål är med punkterna.
Att argumentera för sin sak • Om det är en större fråga som dessutom är komplex – diskutera med föreningen eller din utbildningsbevakare. • Träffa de andra representanterna för att samla argument. • Och kom ihåg – i många frågor finns inget rätt eller fel, bara olika tolkningar av en fråga.
Vanliga argument i möten med lärare, prefekt osv, • ”Vad tycker studenterna?” – detta är en omöjlig fråga att svara på, och det är inte din uppgift att veta. Däremot är det din uppgift att fatta det beslut som du anser är bäst för studentgruppen. • ”Studenterna har också ett ansvar” – ja, gentemot CSN och Svea rikes lag. Kåren kan informera om vikten att fylla i kursutvärderingar eller komma på föreläsningar men ytterst är studenterna självständiga individer.
Vanliga argument i möten med lärare, prefekt osv, • ”Detta kommer ta av undervisningen” – ett mycket svagt argument då vi sällan kan veta konsekvenserna av ett beslut förrän det är genomfört. Snarare kan du lyfta upp att det är kvalitetshöjande för verksamheten. • ”Förra året hade ni ett annat ställningstagande” – då är då, nu är nu. Likväl som universitetet förändras, så förändras också studentgruppen och dess åsikter i olika frågor.