390 likes | 557 Views
A távközlés. A távközlés társadalmi szerepe A távközlési piac kialakulása A távközlés szabályozása. Távközlés helye és szerepe a gazdaságban. Gazdaság szektorai (egyfajta topológia szerint) Primer szektor (pl. bányászat) Szekunder szektor (pl. gépgyártók)
E N D
A távközlés A távközlés társadalmi szerepe A távközlési piac kialakulása A távközlés szabályozása
Távközlés helye és szerepe a gazdaságban Gazdaság szektorai (egyfajta topológia szerint) • Primer szektor (pl. bányászat) • Szekunder szektor (pl. gépgyártók) • Tercier szektor (pl. egészségügyi ellátás) • Informatikai szektor (pl. számítástechnika) A távközlés a világgazdaság egyik legfontosabb szolgáltatói szektora. A szektorok súlya a gazdaság egészében a társadalmi-gazdasági fejlődés különböző szintjein eltérő. • Foglalkoztatottság • Bruttó hazai össztermék (GDP) előállításában a részesedés növekvő
Távközlés, mint sajátos szolgáltatás • Szolgáltatások nem készletezhetők < várható igényekre a kapacitások nagyságával kell felkészülni, a tartalékok itt jelentkeznek > • Igényekhez igazodó, területi, földrajzi elhelyezkedés • Korlátozott a szolgáltatások külkereskedelme • A fogyasztó értékítélete, megelégedettsége a mérvadó a minőség megítélésében, megállapításábanMinőség mérése: mutatók Struktúra terv
Atávközlési rendszerek együttműködése/1 Az összekapcsolás fogalma Hkt 110.§ 45.(2001.XL.tv.) az elektronikus üzenettovábbítás szigorú technikai feltételek betartását követeli meg a küldő és fogadó részéről egyaránt, mert biztosítani kell az indított és érkező jelek értelmezhetőségét, azonosíthatóságát és azt is, hogy a kommunikálni szándékozó felek távközlési rendszeri együttműködjenek, azaz összekapcsolhatók legyenek. A szabványosítás célja a rendszerek funkcionalitásának javítása, amikor a választék-gazdaságosság, azaz a termékdifferenciálás költsége nagyobb, mint a különféle termékek közötti választás lehetőségével elérhető haszon. (kompatibilitási szabványok) Versenyt segítik a kompatibilitási szabványok- nő az alkatrészek megválasztásának lehetősége, míg egyedi rendszerek esetén (kényszerfogyasztás), magas váltási költségek
Atávközlési rendszerek együttműködése/2 OSI (Open Systems Interconnection)- Nyílt Hálózati Hozzáférés Összekapcsolás zavartalan biztosítására, illetve a nemzeti szolgáltató monopóliumok lebontásának segítésére Célja: a különböző szolgáltatók rendszerei együtt tudjanak működni és így az előfizető a végberendezései segítségével hozzájuthat az elektronikus információkhoz A szabványosítás jelentősebb nemzetközi szervezetei: ITU -(International Telecommunications Union) az ENSZ szakosított szervezete ITU-T (Telekommunikációs témák – régebben CCITT) ITU-R (Rádiókommunikációs témák) ETSI- (European Telekommunikations Institute) ISO- (International Standardization Organization) ANSI- (American National Standards Institute)
Távközlés termékei A távközlési piacon megjelenő kínálat részben, • szolgáltatásokat, pl. vezetékes telefon, IP telefon,stb. részben, • technológiákat pl. ATM, X25, és • Információhordozó közegeket tartalmaz pl. LAN-helyi hálózat, vagy WAN-telephelyek közötti hálózat
Távközlési piacok fejlődésének útjai • Területileg tagolt többtársaságos rendszerek • szolgáltatók zöme magántársaság, kevésbé jövedelmező területeken szövetségi, tartományi tulajdonú társaságok • erős verseny (összeolvadások, felvásárlások a társaságok között, rendkívüli árverseny) • Szolgáltatásonként tagolt többtársaságos rendszerek • országos hatáskörű, szolgáltatásokra szerveződő vállalatok • állami és magántulajdon egy vállalaton belül is megjelenik • Állami monopóliumok (állami tulajdonban levő országos hatáskörű szolgáltatók) Európára ez jellemzőOkai: • kincstári bevételek védelme • természetes monopólium • jó minőségű szolgáltatás STABIL STRUKTÚRÁK az 1980-as évek elejéig
Monopolhelyzet és liberalizáció a távközlésben/1 Monopóliumok fajtái: • regionális (pl. USA) AT&T dominancia 1983-ig, bírói döntés… osztott monopólium) • országos • duopóliumok ( pl.Nagy-Britannia)1984-ben British Postból leválasztották a British telecomot, majd privatizálták és létrehoztak egy szolgáltatótól független szabályozó hatóságot. Aszimmetrikus szabályozás következtében megjelenik a versenytárs (kialakul a duopólium) Monopólium létrejöhet • jogi úton • természetes úton (gazdasági szempontból) Jogi monopólium magas rangú jogszabály biztosítja (távközlési tv. miniszteri rendelet) Természetes monopólium Gazdasági alapon való megközelítésből adódik (méretgazdaságosság elve) Nem zárják ki egymást
Monopolhelyzet és liberalizáció a távközlésben/2 Liberalizációs hullám a nyolcvanas évektől Lépései: • Szétválasztották a hatósági és szolgáltatási feladatokat • Liberalizálódik a végberendezések beszerezhetősége és javítása, valamint néhány országban az első állomás felszerelése is • Szétválik a távközlési hálózati infrastruktúra és – szolgáltatások monopóliuma • Az állami távközlési vállalat átkerül a versenyszektorba és privatizálják • A régi szolgáltató szervezetét átalakítják (centralizálják vagy decentralizálják) • A szolgáltatók kibővített, átjárást biztosító szolgáltatási lehetőségeket szeretnének
Jelenlegi piaci helyzet • A magyarországi elektronikus hírközlési piac stabilan bővült az 1999-2005-ös periódusban, és mind növekedése, mind GDP-beli súlya alapján a régióbeli országokhoz hasonló fejlődést mutatott. • Belső struktúrájában a nagykereskedelemi bevételek súlya növekedett, míg a kiskereskedelmi hírközlési bevételekben a vezetékeshang-piac lassú visszaesése mellett a mobilhang-piac és az adatpiac jelentették a növekedés motorját. • A piaci szereplők egyre nagyobb aránya nyújt hang-, adat- és audiovizuális szolgáltatást is, ez megmutatkozik a bevételi források megoszlásában és az új szolgáltatások indításában is. • A hírközlési piacon ennek ellenére a Magyar Telekom domináns méretű szereplő: bevétel tekintetében súlya megközelíti a 60%-ot, bár ez a részarány folyamatosan csökken.
A legelterjedtebb elektronikus hírközlési szolgáltatások használatának elterjedése/1
Az elektronikus hírközlési szolgáltatások használatának elterjedése/2 A hírközlési szolgáltatások használata növekszik: a vezetékeshang-szolgáltatás kivételével minden fontosabb szolgáltatás penetrációja növekedett 1999 óta (ábra). A mobiltelefonnal rendelkező háztartások száma 2004-re elérte, majd 2005-re meghaladta a vezetékes telefonnal rendelkezőkét, és jelenleg a háztartások több mint 80%-ában van vezetékes telefon vagy mobiltelefon. A műsorelosztási (túlnyomóan kábeltévé) előfizetések penetrációja stabilan növekedett, a 100 háztartásra eső internet előfizetések száma pedig 2005-re egy minimális bázisról kb. 20-ra nőtt.
Vezetékes- és mobilhang-piac/1 Vezetékes- és a mobilhang-piac eltérő dinamikájú fejlődést mutatott az elmúlt években. Míg a vezetékes piac stagnált, addig a mobilhang-piac 2004-re minden tekintetben megelőzte a vezetékest: • A háztartások mobiltelefonnal való ellátottsága is elérte a vezetékesét • A híváspercek között több indul már mobilról, mint vezetékesről • Több bevétel képződött a mobilhívások (51%) után, mint a vezetékesek (49%) után A Magyar Telekom domináns szereplő maradt a vezetékeshang-piacon 75-80%-nyi piaci részesedéssel (a bekapcsolt fővonalak, a kezdeményezett hanghívások időtartama és a hangszolgáltatásból származó kiskereskedelmi bevételek alapján is), míg a mobil- piacon a Vodafone belépése óta erősödött a verseny, és a piac a részesedések kiegyenlítődése felé halad. A korábban koncesszióval rendelkező szolgáltatók lényegében ma is kizárólagos szereplők a korábbi szolgáltatási területükön lévő vezetékes hozzáférési piacon. A kábeles és internetes hangszolgáltatás által támasztott verseny egyelőre nem számottevő, de erősödő dinamikát mutat.
Vezetékes- és mobilhang-piac/2 Európai összehasonlításban a vezetékeshang-piacon 2004-ben Magyarországon a verseny szintje a legalacsonyabbak közé tartozott, míg a mobilpiacon tapasztalható verseny szempontjából a középmezőnyben volt. 2005-re a helyzet javult, elsősorban a vezetékes piacon a Tele2 és a UPC által támasztott, immár kimutatható verseny miatt. 2005 első félévében a Tele2 a kezdeményezett hanghívások terén már a második legnagyobb szereplő lett, és a kábeles telefonra előfizetők száma is több tízezerre tehető. A hanghívásokból származó bevételek dinamikája alapvetően különbözik a vezetékes- és a mobilhang-piacon. A vezetékes piacon az előfizetőnkénti átlagos bevétel stabilan 6500 Ft körül maradt, míg a mobilpiacon az ARPU kevesebb mint felére - mintegy 4500 Ft-ra - csökkent 1999 óta. Mindkét piacon nőtt az összekapcsolási díjbevétel, amely a mobilpiacon már meghaladja a teljes mobil hangbevétel harmadát. A fogyasztói érdekek mentén megfogalmazott szabályozói célok a mobilpiacon látszanak jobban teljesülni, ugyanis, míg a vezetékeshang-piacon csökkenő forgalom mellett az átlagos percdíjak megőrizték a reálértéküket, a mobilpiacon a növekvő percforgalom csökkenő tarifákkal járt együtt, és elérte a vezetékes szintjét.
Adatpiac/1 A magyar adatpiac folyamatosan és dinamikusan bővül. Az internet-előfizetések száma átlagosan évi közel 40%-kal emelkedett 1999 óta, és 2005 végére meghaladta a 900 ezret (beleértve a kapcsolt vonali, DSL, kábelmodemes, bérelt vonali, vezeték nélküli és egyéb módon internet-hozzáférésre előfizetőket). Az internetpenetráció azonban még mindig jóval az EU-15 átlag szintje alatt van, mind az internethasználók száma, mind a 100 lakosra, illetve 100 háztartásra eső előfizetések számát illetően. Pozitív vonása azonban a magyar internetpiacnak, hogy a szélessávú hozzáférések aránya jelentősen meghaladja az EU-15 átlagot, és jelenleg az összes internet-előfizetés közel 70%-át teszi ki. Az adatszolgáltatásból származó bevételek évente 44%-kal nőttek 1999 és 2005 között. Az egyes részpiacok közül az internetszolgáltatásból származó bevételek és a mobil adatbevételek nőttek a leggyorsabban. Ez utóbbin belül az SMS/MMS forgalom azonban az utóbbi három évben csak lassan növekszik, és az előfizetőnkénti átlagos használat is kitartóan az európai átlag alatt marad.
Adatpiac/3 • 2006 harmadik negyedévében a szélessávú kapcsolatok száma 800 630 volt • 476 600 xDSL (59,5%) • 307 200 kábel (38,3%) • 8800 fix vezeték nélküli (1%) • 8030 egyéb szélessávú kapcsolat • Az összes hazai vezetékes Internet csatlakozáson belül (977 ezer) a szélessávú kapcsolatok aránya 82% (előző évhez képest a kapcsolatok számának megduplázódása) • Meghatározó az iskolai végzettség, a kor és a származás, de kicsi ill. csökkenő különbségek a nemek, valamint az anyagi helyzet és településtípus tekintetében
Adatpiac/4 • A hazai vállalkozások között a szélessávú Internet elterjedtsége 39% • A nagy és közepes vállalatoknak szinte mindegyike rendelkezik szélessávú kapcsolattal, a kis cégek körében még alacsony a penetráció • Lakossági szélessávú Internet használat a környező országokban: • Magyarország 7,9%, ebből DSL: 4,7%, kábel 3% • Lengyelország 7%, ebből DSL: 4%, kábel 1,7% • Csehország 6,1%, ebből DSL: 3,9%, kábel 1,9% • Románia 3,4% • Oroszország 1,4% • Ukrajna 0,7%
Audiovizuális tartalom- terjesztési piac/1 A sugárzás módja szerint lehetnek: • földi sugárzású (hagyományos) • műholdas • kábeltelevízió (zárt láncú terjesztés) • internetes adók Először kábeltelevíziót az USA-ban alkalmaztak 1950-ben (magas épületek árnyékolása miatt)
Audiovizuális tartalom- terjesztési piac/2 A kábeltévé jelenleg a domináns tévéműsor-vételi mód. A háztartások közel 60%-a kábelen keresztül veszi a tévéműsort, míg 35% földfelszíni sugárzásból, 10%-a pedig műholdon keresztül (minimális átfedések vannak a műsorvételi módok között). A kábeltévé-előfizetéssel rendelkező háztartások aránya európai viszonylatban is magas, köszönhetően elsősorban a lefedettségi területen belüli magas penetrációnak (a háztartások 65%-a volt 2004 végén kábeltévével lefedve, és a lefedett háztartások 86%- a előfizető volt). A magyar műsorelosztási piac stabilan növekedett az elmúlt években. Az előfizetők száma 2004-ben meghaladta a 2 milliót, és a bevételek évente átlagosan 22%-kal nőttek 1999 és 2004 között (folyó áron). A műsorelosztás piacán a két legnagyobb szolgáltató (UPC és T-Kábel) mellett számos kisebb vállalat létezik. A kábeltévé-szolgáltatók szolgáltatási területei között kicsi az átfedés, a cégek jelenleg lényegében monopolhelyzetben vannak. A műsorterjesztési (azaz műsorelosztás és műsorszórás) piac ugyanakkor igen koncentrált: a bevételek alapján a három legnagyobb szolgáltató lefedi a piac több, mint 80 százalékát.
Audiovizuális tartalom- terjesztési piac/3 A konkurens technológiák (elsősorban az IPTV*, illetve a műholdas szolgáltatások) azonban veszélyeztethetik a kábel pozícióját, mivel hasonlóan magas lefedettséggel lehetnek képesek összehasonlítható minőségű szolgáltatást versenyképes áron nyújtani. A DSL-hálózaton terjesztett tévéadás előnyére szolgál a magyarországi kábelhálózatok viszonylag alacsony innovációs szintje, aminek egyik mutatója a kapcsolt szolgáltatások (internet, telefon) gyenge elterjedtsége. Fogyasztói szempontból eléggé kedvezőtlen a műsorelosztási piac összképe. Egyrészt a reálértéken maradó előfizetési díjakat még mindig viszonylag sokan drágának találják. Másrészt az alacsony váltási lehetőség és - részben - hajlandóság miatt kicsi az ügyfelek mozgása, műsorelosztók közötti váltása. * (Az internetprotokoll alapján történő digitális jeltovábbítás bármilyen platformon megjelenhet (tipikusan kábel vagy xDSL), az IPTV kifejezést szűkebb értelemben a vezetékes hálózaton terjesztett műsorszolgáltatásra használjuk, amely a kábeltelevíziós szolgáltatások versenytársa, illetve helyettesítő terméke lehet.)
Az éves távközlési kiadások szerkezete a hazai vállalatok körében
A TÁVKÖZLÉSI PIAC ÁTRENDEZŐDÉSEA szolgáltatói fókusz változása: globalizálódás és horizontális piaci konvergenciák • 80-as évek: Megbízható, olcsó, belföldi alapszolgáltatás (telefon) Technológiai fejlődés: digitalizálás, optikai és műholdas átvitel Szabályozás változása: liberalizált távközlési környezet - tulajdonlásban (privatizáció), - hálózatépítésben, szolgáltatás engedélyezésben • 90-es évek: Földrajzi, pénzügyi és piaci diverzifikáció (távközlési szolgáltatások széles köre + informatika, média) • Az új szereplők a legjövedelmezőbb piaci szegmensre koncentrálnak • Üzleti szemlélet, ügyfélorientált vállalati szervezetek kialakulása • Nemzetközi kilépés a veszteségek kompenzálására • Fő cél:Harmadik piacon való fellépés, globális szolgáltatások, • egy-kapus kiszolgálás • Következmény : • nemzetközi szövetségek, fúziók, privatizáció, akvizíció • két vagy több szintű piaci struktúra kialakulása: • Világszolgáltatók és nemzeti, ill. speciális technológiai szolgáltatók
A távközlési piac szerkezetváltozásának példái 1. Liberalizáció a távk.-ben:EU1998, US1996, Jap1997 Köv.: új belépők,helyközi / helyi / KTV “átjárás” Fokozódó verseny a Globális szolgáltatók (pl. GlobalOne, számára is 2. Globális mobilitás fokozódó szerepe: Műholdas szolgáltatók (GO-k): GlobalStar, Teledesic…? Globális szabványú mobil szolgáltatás: GSM, 3G (IMT2000) 3. Összeolvadások, konszolidáció: Vivendi/Invitel itthon,SBC és Ameritech, AT&T és MediaOne; Bell Atlantic és GTE (Verizon), BT és Telefonica? Vodafone és AirTouch, majd Mannesmann (199MrdUSD), stb. 4. Vertikális konvergencia hatása: Távközlés/Internet és Média/tartalom szövetségek/fúziók!Tk.operátorok és média szereplők: DT és Kirsch group, PanTel és EuroWeb;Internetszolgáltató és médiacég: részvénycserével AOL(America Online) és Time Warner Inc. 155MrdUSD Mobil szolgáltatók szövetsége tartalom- és alkalmazásszolgáltatókkal, pl. DoCoMo (i-mode)
A PIACI SZERKEZET VÁLTOZÁSAI Szektorhatárok eltűnése: Távközlési cégek: Audiovizuális programok, Ktv, Internet; Kábeltv cégek: telefon, Internet; Műsorszórók: adat és távközlési szolgáltatás Internet cégek: AV anyagok, telefon, stb. Új szereplők: Információszolgáltatók (médiakiadó, adatbázis, internet cégek): infotárak újrahasznosítása Informatikai cégek: részvétel a szoftver és a multimédia tartalom elosztásban, kábeltv és tv üzletben Felvásárlások, szövetségek, fúziók: Az integráció általános stratégiai célja: nagyobb méret, globalizálódás, tudáskiegészítés, kockázatmegosztás Vertikális integráció: a stratégiai cél a konvergencia kiaknázása • elmozdulás a nagyobb jövedelmezőségű értéklánc-elemek felé • a kapcsolódó piacok versenyének elhárítása • piaci pozicionálás, új képességekhez való hozzáférés • az igények bizonytalanságának enyhítése • az értékesítési csatornák feletti kontrol megszerzése
SZABÁLYOZÁS (MIT, KIT és HOGYAN SZABÁLYOZZUNK?) Mit? Rendszer (Technológia, műszaki) szabályozás: a piac tárgyára (technológia., berendezés, hálózat, szolgáltatás) irányul. Kit? Piac (Gazdasági) szabályozás: a piac szereplőire (szolgáltatók, gyártók) irányul. A szabályozás területenként és időben változó. Függ: • a technológiai fejlődéstől (opt. méret, szolgáltatási skála, konvergencia) • a verseny intenzitásától, a piaci struktúrától (oligopólium) • a társadalmi igény alakulásától (pl. egyetemes távközlési szolgáltatás) • a politikai hatalom befolyásától (pl. kormányzati prioritások kezelése) TÁVKÖZLÉSBEN 4 fázis különíthető el: 1. A természetes monopólium időszaka 2. A versenykörnyezet kialakításának időszaka 3. A infokommunikációs konvergencia kibontakozásának időszaka 4. A fejlett információs társadalom időszaka, mint távlat.
A szabályozás oka, lényege és területei • Szűkös erőforrásokkal való gazdálkodás (frekvencia, szám) • Nincs tökéletes verseny • Méretgazdaságosság, választékgazdaságosság • Az állam beavatkozása a piac működésébe Piacralépés és a piaci viselkedés befolyásolása által
A TÁVKÖZLÉS/INFOKOM FEJLŐDÉSÉNEK ÉS SZABÁLYOZÁSÁNAK IDŐSZAKAI/1 1. FÁZISA TERMÉSZETES MONOPÓLIUM IDŐSZAKA A monopólium biztosítja a gazdasági hatékonyságot Csak távbeszélő és távíró szolgáltatások Műszaki szabályozás: Alapvető műszaki tervek formájábanGazdasági szabályozás:Modellváltozatok: Állami tulajdon(Tipikus, a nemzeti PTT-k ) : Gyenge gazdasági hatékonyság és igénykielégítés Az állam harmonizál (pl.: hatósági árak, igények sorolása) A szabályozás önálló funkcióként nem jelenik meg Magán tulajdonú operátorok(Pl.: USA):Jó gazdasági hatékonyság, de sikertelenség a szociális célok és az egységesség teljesítésében Független szabályozó (FCC, Federal Communications Commission) és piacszabályozás (pl.: árszabályozás) jön létre. A technológiai fejlődés folytán a természetes monopólium már kevéssé igazolható, a versenyt kezdik a szabályozás alapvető eszközének tekinteni, amely biztosíthatja a gazdasági hatékonyságot és az ésszerű árakat is.
A TÁVKÖZLÉS/INFOKOM FEJLŐDÉSÉNEK ÉS SZABÁLYOZÁSÁNAK IDŐSZAKAI/2 ALAPVETŐ MŰSZAKI TERVEK: szabályozási eszközök a távközlés integritása érdekében: • a hálózat struktúrájának előírása • a forgalomirányitás szabályainak rögzítése • jelzési terv: a központok együttműködése végett (protokoll) • szinkronizációs terv (digitális hálózatoknál) • az átviteli terv: az átviteli utak megengedett csillapításának, késleltetésének, zajának, stb. előírása • a kapcsolási terv: a központok megengedett torlódása, stb. • hálózatok megbízhatósági és használhatósági terve • hálózatok biztonsági és védelmi terve • berendezések forgalmazásának engedélyezése • szolgáltatások nyújtásának engedélyezése • számozási terv (számgazdálkodás, számkiosztás) • frekvenciaterv, frekvenciagazdálkodás - rádióspektrum felosztása a szolgáltatások között, - frekvenciasávok használatának szabályozása, - a frekvenciahasználat engedélyezése/kijelölés
A TÁVKÖZLÉS/INFOKOM FEJLŐDÉSÉNEK ÉS SZABÁLYOZÁSÁNAK IDŐSZAKAI/3 2. FÁZIS A VERSENYKÖRNYEZET KIALAKÍTÁSA Fő szerepben a szabályozó (regulator, regulatory authority): A piaci verseny kialakulásának elősegítése (liberalizálás, piacra lépés támogatása, erőfölény kezelése) Az egyetemes szolgáltatási kötelezettség kialakítása (tartalma, kötelezettek köre, finanszírozás): 1996 USA: törvényi megfogalmazás 2002 EU: irányelv Több szereplő, de csak korlátozott verseny jön létre. A versenyintenzítás mérőszáma, pl. piaci részesedések alapján: 1-HHI, ahol a Herfindahl-Hirschman Index (HHI): HHI = R i 2 ,ahol R i az i-dik cég piaci részesedése. i 0 < HHI 1 R i = 1 i Elegendő számú egymással versengő szállító/szolgáltató már elkerülhetővé tenné a piaci erővel való visszaélést vagy az összejátszást. Hatékony a verseny, ha HHI < 0,18 (US Dept. Justice), azaz legalább hat versenyző cég van, és 40%-nál kisebb a legnagyobb részesedés is.
A TÁVKÖZLÉS/INFOKOM FEJLŐDÉSÉNEK ÉS SZABÁLYOZÁSÁNAK IDŐSZAKAI/4 TÁVKÖZLÉS SPECIÁLIS SZABÁLYOZÁSI ESZKÖZÖK a piaci verseny kibontakoztatása és erősítése érdekében: • szolgáltatási piacra lépés egyszerűsítése (kizárólagosságok megszüntetése, engedélyezés egyszerűsítése, csak regisztráció) • átlátható, nyílt eljárások az erőforrások megszerzésére (pályáztatás, árverés, pl. frekvenciáért) • berendezések forgalmazásának felszabadítása (típusjóváhagyás helyett megfelelőségi nyilatkozat) • számhordozhatóság,közvetítő-szolgáltató választás, • piaci erőfölény kezelése (aszimmetrikus szabályozás) • hálózatok összekapcsolásának, szolgáltatók együttműködésének kötelezése • hálózatrészekhez való hozzáférés, előfizetői hurok átengedésének (szétfejtés) kötelezése • vállalat egyesülések, felvásárlások kontrollja • költségalapúság figyelemmel kísérése • árszabályozás (pl. ársapka szabályozás, hatósági árak) • minőség és megfelelőség felügyelete, stb.
A TÁVKÖZLÉS/INFOKOM FEJLŐDÉSÉNEK ÉS SZABÁLYOZÁSÁNAK IDŐSZAKAI/5 3. & 4. FÁZIS INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM IDŐSZAKA A technológiai fejlődés folytán a konvergálódó területek szabályozása összehangolt és az információs társadalom igényeinek megfelelő szabályozást kíván. Az infokommunikációs konvergencia fokozatai: Egységes rendszerek, hálózati platform Termékpiacok, szervezetek integrációja Szabályozás konvergenciája !
A TÁVKÖZLÉS/INFOKOM FEJLŐDÉSÉNEK ÉS SZABÁLYOZÁSÁNAK IDŐSZAKAI/6 SZABÁLYOZÁSOK HARMONIZÁLÁSÁNAK, a konvergencia kibontakoztatásának szabályozási eszközei általános versenyszabályok távközlés-speciális szabályozás helyett (pl. versenyjogi megközelítés a piaci erőfölény kezelésére) technológia-semleges szabályozás (lehetőség szerint) földfelszíni, műholdas, PSTN, IP, kábeltv, műsorszórás, stb. egységesen (pl. összekapcsolás, számhordozhatóság) szolgáltatási piacra lépés szabályainak egységesítése (általános engedély + egyedi bejelentés) a szabályozás európai harmonizálása - közösségi kötelező szabályozási irányelvek - szabályozási hatóságok tevékenységének koordinációja (fokozott EC kontrol, együttműködési kötelezettségek) a konvergenciából fakadó újabb szabályozási kérdések: - információ biztonság, azonosítás, titkosság, vírusok… - tartalomszolgáltatások szabályozása: nemkívánt infók, a használó védelme, a tartalom használhatósága - információhoz fűződő személyiségi jogok: információszabadság és emberi méltóság, szerzői jogok, stb. újragondolása
A TÁVKÖZLÉS/INFOKOM FEJLŐDÉSÉNEK ÉS SZABÁLYOZÁSÁNAK IDŐSZAKAI/7 A TÁVKÖZLÉS SZABÁLYOZÁS TERÜLETEI Műszaki szabályozás (a hálózat integritása, biztonsága) Erőforrásokkal való gazdálkodás Frekvenciagazdálkodás Azonosító-gazdálkodás (szám-, név- és címgazdálkodás) Piacra lépés szabályozása (engedélyezés, felhatalmazás) erőforrás, hálózat, szolgáltatás berendezés forgalmazás műsorszolgáltatás (médiahatóság!) A piaci tevékenység szabályozása Összekapcsolás, hozzáférés, közös eszközhasználat Speciális versenyszabályozás (pl. erőfölény, piaci struktúra) Fogyasztóvédelem Fogyasztói jogok(pl. adatvédelem, számlázás, reklamációkezelés) Árszabályozás Minőség szabályozás (szolgáltatás-, berendezés megfelelőség) Egyetemes/univerzális szolgáltatás Informatikai szabályozás (infrastruktúra, eljárások, biztonság…) Tartalomszabályozás (médiahatóság!) Szabályozási mechanizmusok, hatósági eljárások szabályai nyilvános meghallgatás, vitarendezés, árverés, pályáztatás, stb.
A TÁVKÖZLÉS/INFOKOM FEJLŐDÉSÉNEK ÉS SZABÁLYOZÁSÁNAK IDŐSZAKAI/8 Távközlés/Infokom szabályozás összegzés Szabályozás: közérdek védelme, ha ezt a piaci erők önállóan nem teszik A távközlés/ infokom konvergencia elősegítése Szabályozások konvergenciája Versenyszabályozáshoz való közeledés Technológia-semleges továbbításszabályozás Biztonság- és tartalomszabályozás A szabályozás erős európai harmonizációja Magyarországon elektronikus hírközlési törvény (Eht) 2004. január 1-től