270 likes | 397 Views
Az új 10-ek az EU-ban. Bővítés hatása. A kibővített EU a GDP-hez csupán 5%- kal járul hozzá, miközben majdnem 20%- kal nőtt az EU népessége . A 25 tagú EU egy főre jutó átlagos GDP-je 12,5%-kal kevesebb , mint a 15-ök GDP-je. SF kihívásai az új tagállamokban Regionális politikai irányai.
E N D
Bővítés hatása • A kibővített EU a GDP-hez csupán 5%-kal járul hozzá, miközben majdnem 20%-kal nőtt az EU népessége. A 25 tagú EU egy főre jutó átlagos GDP-je12,5%-kal kevesebb, mint a 15-ök GDP-je.
SF kihívásai az új tagállamokbanRegionális politikai irányai • Azonosítani azokat a strukturális hiányosságokat mindenegyes régióban, amelyeknek a legkárosabb hatásai vannak a versenyképességre és a növekedési potenciálra, és prioritásokat adni ezek megragadására • kialakítani egy hosszú távú fejlesztési stratégiát minden régió számára, a komparatív erősségek és gyengeségek figyelembe vételével, amelyek felismerik azt, hogy hogyan kell az összes szükségletet egyidőben mozgósítani, és rangsorolja a beruházási projekteket • megillető súlyt adni a környezeti projekteknek a beruházási döntésekben, azért, hogy biztosítsák, hogy a választott növekedési pálya fenntartható legyen. • elkerülendő a beruházások túlzott koncentrációja a jelenlegi növekedési centrumokban, ahol a gazdasági aktivitás hatása a legnagyobb lenne rövidtávon, de amely hosszútávon a kiegyenlített fejlődés kára lenne. • erősíteni regionális szinten a tervezési, megvalósítási és menedzselési fejlesztési programok számára az adminisztratív kapacitást.
Kohéziós politika 2006 után • IRÁNYUL: - a megnövekedett gazdasági, szociális és területi különbségek kezelésére: - globalizáció, - az európai tudásalapú gazdaság - lakosság demográfiai szerkezete hosszú távú hatásira fókuszálva
Kohéziós politikai célok: • Legkevésbé fejlett régiók támogatása (bár eddig a gazd. versenyképességet támogatták, a csatlakozó országokban az infrastruktúra megteremtése a cél. • Innovatív környezet megteremtése jól kvalifikált munkaerő biztosításával, K+F, info társadalom ösztönzése • az új tagállamokban a munkaerőnek a piacgazdaság követelményeihez történő gyors alkalmazkodásának biztosítása • nagyvárosi hálózat kezelése • vidék népességmegtartó erejének növelése a vidék diverzifikációján keresztül • transznacionális és interregionális együttműködések ösztönzése (INTERREG) • Iparszerkezet átalakításának támogatása • Súlyos hátrányokkal küzdő térségek támogatása
Foglalkoztatás és szociális politika prioritásai • több és jobb munkahely teremtése • új gazdaság és a tudástársadalom támogatása az egész életen át tartó tanulás feltételeinek megteremtésével • társadalmi beilleszkedés elősegítése új munkalehetőségek és munkaképességek teremtésével • esélyegyenlőség
Csatlakozott országok regionális politikája • Nem örököltek regionális intézményrendszert – diktatúra – központi irányítás • nőtt a területi egyenlőtlenség minden volt szocialista országban • decentralizáció és területi közigazgatási rendszer • területfejlesztés intézményrendszere • regionális politika rendelkezésre álló pénzügyi eszközrendszere
Decentralizáció és a területi közigazgatási rendszer • túlcentralizált rendszerek elvetése • szétválasztották a központi és az önkormányzati szervek feladatait, funkcióit és felelősségét Csehország: régiókat, mint önkormányzati szintet megszűntették, Szlovákia: csak DECO-k és csak járási szinten Lengyelország: vajdasági tanácsokat kormányhivatalokká alakították Bulgária: korábbi régiók megmaradtak, de központi állami igazgatás Románia: kormány által kinevezett prefektus, és a megyei közgyűlés választott elnöke párhuzamosan tevékenykedik (francia minta) Magyarország: megyék választott közgyűléssel és elnökkel megmaradtak, de csökkentett hatáskör, első periódusban „köztársasági megbízott” – törvényességi felügyelet
Decentralizáció és a területi közigazgatási rendszer • a település önkormányzatok – legalapvetőbb szint • Helyi autonómia a finanszírozási rendszerben nyilvánul meg: lényeges különbség a közép és a délkelet-európai országok között, közép-európai országokban törvények és normatív szabályozás létezik • Községi önkormányzatok két típusa: Csehország, Szlovákia és Magyarország: egy település – egy önkormányzat, többi ország: 5-25 település egy önkormányzat
Területi közigazgatási rendszer • Lengyelország: 1993, 1997-98 új választások – korábbi 47 vajdaság helyett 16 nagy vajdaság,megnövelt kompetenciával, helyreállította a járást (400 éves hagyomány), választott gyűlése, elnöke, önkormányzati joga • Szlovákia: 36 körzet helyett 8 régió – de központi közigazgatás dekoncentrált szervei, önkormányzati autonómiával nem rendelkeznek • Bulgária: 1999-től helyreállították a 10 éve megszűntetett 28 régiót – vezetőit kinevezik, s nem választják
Területi közigazgatási rendszer • Csehország: 2001: 77 járási szintű egység, régió 14, és 8. Végül választások a 14 régióban. • Románia: megyecsoportokból NUTS2 régiók létrehozása, hagyományos szint a megye, régiók ellen tiltakozás – magyar autonómia • Szlovénia: korábbi 67 helyett 192 helyi önkormányzat, szükséges a középszintű hatóság létrehozása
Területfejlesztés intézményrendszere • gazdasági természetű területfejlesztés • infrastrukturális természetű területfejlesztés E kettőt szétválasztva hagyta az országok többsége, kivétel: Bulgária, Magyarország, Csehország A gazdasági funkciók többnyire a pénz- és gazdasági minisztériumokhoz tartoznak, kivéve Szlovákia: Tervhivatal, Lengyelország: Stratégiai Tanulmányok Kormányzati Központja
Területfejlesztés intézményrendszere • Regionális szintű önkormányzat nincs: Csehország, Szlovákia, Lengyelország, Bulgária, Szlovénia – DECO-k • Területfejlesztési törvény: Magyarország: 1996 Románia, Bulgária: 1998 Csehország, Szlovénia: 2001
Regionális politika pénzügyi eszközrendszere • Csak Magyarországon vannak területfejlesztési pénzalapok • Többi ország: összekapcsolás más fejlesztésekkel Lengyelország: Phare programokat 6 vajdaság támogatja Csehország: kisvállalkozás fejlesztési programhoz kapcsolódnak a regionális fejlesztési programjaik Szlovákia: kisvállalkozás fejlesztési programhoz kapcsolódnak a regionális fejlesztési programjaik Románia: kisvállalkozás fejlesztési források és Phare CBC források • források - többnyire vállalkozás támogatást szolgálnak Szlovénia kivétel: területi politikájának egyetlen prioritása: népességmegtartó képesség növelése, elnéptelenedő vidék életben tartása
Bővítés és az EU regionális politikájának iránya • Gazdasági termelés 45%-a • K + F beruházás 75%-a a terület 14%-án koncentrálódik: London–Hamburg-München-Milánó-Párizs PENTAGON • Területi különbségek nőttek: Luxemburg – Románia, régió szinten még nagyobb különbségek: London city: Eu GDP 290%-a Észak-Kelet Románia: 23%
Strukturális Alapok, célkitűzések:2007-2013 SF 2007-2013: 347,4 milliárd Euro • Konvergencia célkitűzés: (elmaradott régiók: lakosság 35%-a) 82% - 282,8 milliárd Euro • Régiók versenyképessége és foglalkoztatás: 55 milliárd Euro • Európai területi együttműködés: 8,7 milliárd Euro
Konvergencia célkitűzés • 17 tagállam 87 régiója, ahol 154 millió ember él, a kedvezményezett: GDP közösségi átlagának 75%-a alatti területek, fokozatosan megszüntetve kategória: 16 régió. • Rendelkezésre álló összeg: 282,8 milliárd Euro, melyből: 199,3 mrd Euro – konvergencia régióknak 13,9 mrd Euro – fokozatosan kivont régiók 61,6 mrd euro – kohéziós országok
Konvergencia célkitűzés beruházási területei • Tudás, innováció: 83 mrd Euro (24%) • Közlekedés: 76 mrd Euro (22%) • Környezetvédelem és kockázat megelőzés: 51 mrd Euro (19%) • Emberi erőforrás: 76 mrd Euro (22%)
Regionális versenyképesség és foglalkoztatás • Kedvezményezett: 19 tagállam 168 régiója, 314 millió lakossal – 54,9 mrd Euro
Európai területi együttműködés • Kedvezményezettek: EU lakosságának 37,5%-a, 182 millió ember – 8,7 mrd Euro