290 likes | 962 Views
ŘECKO – PERSKÉ VÁLKY. ROZSAH PERSKÉ ŘÍŠE. Kolem roku 500 př.n.l. byla Perská říše největší na světě. Její východní hranici tvořila řeka Indus, na západě sahala až na Balkánský poloostrov a v Africe jí patřil Egypt. 2. KRÁLOVÉ PERSKÉ ŘÍŠE. KÝROS II. KAMBÝSÉS I. DÁREIOS I.
E N D
ROZSAH PERSKÉ ŘÍŠE Kolem roku 500 př.n.l. byla Perská říše největší na světě. Její východní hranici tvořila řeka Indus, na západě sahala až na Balkánský poloostrov a v Africe jí patřil Egypt. 2
KRÁLOVÉ PERSKÉ ŘÍŠE KÝROS II. KAMBÝSÉS I. DÁREIOS I. http://www.panovnici.cz http://www.livius.org http://www.nirupars.com • v 5. stol. př.n.l. začal • dobývat evropský • kontinent – připojil • Thrákii, Makedonii • (část Balkánu), ostrovy • v Egejském moři • chystal útok na Řecko • k obrovské říši svého otce • připojil Egypt sjednotil Peršany v 6. stol. př.n.l. postupně si podmanil další národy byl tolerantní k náboženství umožnil porobeným národům vytvořit si vlastní samosprávu umožnil Židům návrat do Judska
Časový rozsah • Řecko – perské války se táhly celých padesát let první poloviny 5. století př.n.l. • a můžeme je shrnout do čtyř rozhodujících vojenských tažení (viz od 5. str.). • Hlavní příčiny válek • Rozpínavá politika Persie • Od 6. století př.n.l. vládli Peršané největší říši na světě – porazili i Babylónii a Egypt • a pronikali dál na západ do Evropy. Pod jejich nadvládu se dostala Thrákie, Makedonie (část Balkánu) a ostrovy v Egejském moři. Tyto oblasti musely platit daně perskému králi. • Dosazení perských místodržících • do řeckých měst v Malé Asii • V roce 499 př.n.l. se Řekové pod vedením • města Mílétos vzbouřili proti perským • místodržícím a vypálili perské město Sardy. • Vzpoura Řeků byla krutě potlačena. Mílétos • byl vypálen, obyvatelé pobiti, nebo zotročeni. • Peršané připravovali trestnou výpravu proti • Eretrii a Athénám, které pomáhaly povstalcům. http://www.layoutsparks.com
Cílem výpravy bylo obnovit placení daní v oblastech Thrákie a Makedonie a potrestat Eretrii i Athény. Přinutit Thrákii a Makedonii k poslušnosti se podařilo, ale druhá část plánu nevyšla . Perské lodě totiž ztroskotaly při bouři u výběžku Athos a na 300 se jich rozbilo o útesy. 1. PERSKÁ VÝPRAVA (493 - 492) perské zbraně http://www.crystalinks.com/persia.html http://parkourvisions.org http://oneword.pl/en/tourism-travel/ 5
Peršané vypálili Eretrii, obyvatelstvo odvlekli do otroctví a chystali se na Athény. Athény požádaly o vojenskou pomoc Spartu (Sparťané přislíbili pomoc, až skončí jejich náboženské svátky, Athény tak zůstaly bez jejich podpory). Peršané se začali vyloďovat u Marathónu. 2. PERSKÁ VÝPRAVA (490) http://www.payvand.com perské lodě http://www.daz3d.com¨¨ perští vojáci http://www.crystalinks.com/persia.html 6
BITVA U MARATHONU 2. fáze útoku Athéňanů 1. fáze útoku Athéňanů http://room162g.edublogs.org http://gregormoldavit.blog.cz/1005/2 Než se stačili Peršané vylodit v Atice, přesvědčil výborný řecký stratég Miltiadés ml. vrchního velitele, aby Řekové zaútočili okamžitě a využili momentu překvapení. Řekové poslední úsek dokonce sprintovali, a zachránili se tak před perskými lukostřelci. I lepší výzbroj Řeků (dlouhá kopí, těžkooděnci) způsobila Peršanům drtivou porážku (padlo přibližně 200 Řeků a 6000 Peršanů). Zhlédni rekonstrukci bitvy: The battle of Marathon (Part 3/3) http://www.youtube.com/watch?v=Ng5diP1VISY http://cs.wikipedia.org
BITVA U MARATHONU Zvítězili jsme! http://www-k12.atmos.washington.edu • Po vítězné bitvě běžel • do Athén posel • Feidippidéss radostnou • zprávou, že Peršané byli • u Marathonu poraženi. • Když Athéňanům zprávu • předal, zemřel. • Vzdálenost, kterou uběhl • (40 km), byla na konci • 19. století zařazena • jako nová disciplína • olympijských her – • marathonský běh. • Původních 40 km • bylo později upraveno • na 42,195 km. EMIL ZÁTOPEK - marathonský vítěz z Helsinek http://mappery.com/map-of/Ancient-Athens-Map
DESETILETÉ PŘÍMĚŘÍ Války byly na 10 let přerušeny. Persie musela řešit povstání v Egyptě a po smrti Dárea i volbu nového krále. Athény využily tuto přestávku k intenzivnímu budování loďstva a stavbě nového opevněného přístavu - Peiraieus Největší zásluhu na přeměnu Athén v námořní velmoc měl vojenský velitel a politik Themistoklés, který se účastnil i vítězné bitvy u Marathónu. Protože byl přesvědčen, že se dřív či později Peršané znovu objeví, přiměl Athéňany k budování velkého počtu nových rychlých lodí – triér. Zhlédni rekonstrukci triér: Battle of Salamis http://www.youtube.com/watch?v=543y5pw4Gn0 (detailní záběr na 3 řady vesel - ve 3.00 min.) http://www.soue.org.uk/souenews/issue5/jenkinlect.html Spojení prken čepy http://plato-dialogues.org/tools/athens.htm http://www.greeceathensaegeaninfo.com/a-ath/piraeus/ancient-lg.jpg http://en.wikipedia.org/wiki/Themistocles Triéra – loď se třemi řadami vesel http://cs.wikipedia.org/wiki/Tri%C3%A9ra 9
Nový perský král Xerxés připravil další útok proti Řecku. Měl být veden po souši i po moři. Pěší armáda překročila úžinu Helléspont (dnes Dardanely) pomocí pontonových mostů tvořených loděmi a perská flotila plula podél pobřeží severním směrem. Ani tato výprava nebyla ušetřena značných ztrát. Rozbouřené moře a útesy na pobřeží měly na svědomí velký počet lodí. 3. PERSKÁ VÝPRAVA (480) http://www.mlahanas.de/Greeks/InventionsF.htm http://www.irandefence.net http://161.58.89.189/PersiaGreeceWars01.asp Řekové se snažili najít na pevnině takové místo, kde by se dalo účinně bránit velké přesile. Tím místem se stala soutěska Thermopyly.
BITVAU THERMOPYL Thermopylská soutěska vypadala před více než 2 500 lety zcela jinak než dnes. V její blízkosti se nacházel Malijský záliv, který během let značně ustoupil. Soutěska (v překladu Horká brána) byla natolik úzká, že by zde neprojely perské vozy ani jízda. http://www.twcenter.net/forums/showthread.php?t=224551 http://www.300spartanwarriors.com http://spqr.cz Na takto výhodném místě se dařilo několikrát odrazit mohutnou přesilu Peršanů. Průsmyk bránili Sparťané pod vedením krále Leonida, kteří díky svým delším kopím a neobyčejné statečnosti drželi v šachu postupující řady Peršanů. http://www.300spartanwarriors.com Zhlédni rekonstrukci bitvy:The battle of Thermopylae 480 B.C. (300 Spartans) 1/2http://www.youtube.com/watch?v=GtWdAtnfTUk
BITVA U THERMOPYL Peršané byli pobíjeni, sráženi do moře i ušlapáváni vlastními řadami. Možná by Sparťané (sami sobě říkali Lakedaimónští, proto také měli na svých štítech písmeno lambda) odolávali dlouho, kdyby nebyli zrazeni jistým Epialtem, který poradil Peršanům, jak se dostanou do soutěsky z druhé strany. Leonidás po této zprávě nechal stáhnout vojska na pomoc ohroženým Athénám a rozhodl se držet průsmyk co nejdéle pouze se třemi stovkami mužů. http://movies.about.com lambda http://www.cbswords.com http://www.info-koktejl.cz Zhlédni rekonstrukci bitvy: The battle of Thermopylae 480 B.C. (300 Spartans) 2/2 http://www.youtube.com/watch?v=nO1iRsfbNrY&NR=1
BITVAU THERMOPYL Všichni Sparťané v průsmyku padli do posledního muže. Už ve starověku stál na místě bojů památník, který měl kolemjdoucím připomínat hrdinství těch, co statečně bránili svou zemi. Herodotos ve svých Dějinách uvádí citát z náhrobku: „Poutníku, vzkaž Lakedaimónským, že tady mrtví ležíme, jak zákony kázaly nám.“ Po porážce u Thermopyl se rychle stáhly k jihu i řecké lodě, které se chystaly k obraně Athéňanů. Ti nečekali, až Peršané přitáhnou, a opustili město. Záchranu našli na blízkém ostrově Salamína. Následně byly Athény Peršany vypáleny. Král Xerxés se těšil na závěrečnou bitvu a nechal si přichystat na vyvýšeném místě svůj zlatý trůn, aby mohl důstojně sledovat průběh triumfálního vítězství Peršanů v námořní bitvě u Salamíny. http://athens.angloinfo.com http://www.twcenter.net
BITVA U SALAMÍNI Po prohrané bitvě u Thermopyl zaujali Řekové pod vedením Themistokla nejvýhodnější pozici u ostrova Salamína k rozhodující námořní bitvě. Peršané měli 3x více lodí než Řekové. Ukázalo se však, že na počtu lodí nezáleží. Výhodou bylo, že řecké lodě byly menší a rychlejší, a proto byly v tak úzké úžině lépe ovladatelné. Řekové navíc velmi dobře znali nebezpečně členité okolní pobřeží plné zrádných útesů. Xerxes viděl ze svého trůnu zkázu perské flotily – lodě se za silného větru lámaly a tříštily o útesy, jiné se díky úžině do boje nemohly ani zapojit. Po zabití vrchního velitele nastal chaos a Peršané ustoupili. http://www.iranchamber.com http://users.ox.ac.uk
4. PERSKÁ VÝPRAVA (479) Perská vojska, která se po bitvě u Salamíny stáhla na sever, znovu zaútočila na Athény na jaře 479. Město bylo podruhé zničeno. Athéňané se zachránili útěkem na ostrov Salamínu. Řekové se sjednotili a připravili se k rozhodující bitvě u města Platají, které leželo na severozápad od Athén. V čele doposud největší nasazené řecké armády o síle 100 tisíc mužů stál synovec spartského krále Leonida – PAUSANIUS. Měl však čelit trojnásobné přesile Peršanů. perská kavalerie měla 40 tisíc mužů http://red3zzz.com/a/Athens.htm http://www.visualhollywood.com http://www.flickr.com
BITVA U PLATAJÍ A MYKALÉ Nepřátelská vojska proti sobě stála již 10 dní, kdy Řekům začala docházet pitná voda. Proto se rozhodli stáhnout k městu. Při jejich přesunu Peršané zaútočili. Sparťanům se podařilo držet Peršany na pravém křídle a umožnit vracejícím se vojákům zaujmout bojové postavení . Po zabití vrchního velitele perského vojska začal v jejich řadách opět chaos a Peršané se dali na ústup. Řekové tak zvítězili v jedné z největších starověkých bitev. http://www.militaryhistoryonline.com http://www.livius.org Poslední rozhodující bitvy proběhly na ostrově Samos a na protějším poloostrově MYKALÉ v Malé Asii. Řekové vytlačili Peršany i ze svých měst v Malé Asii a byl uzavřen tzv. Kalliův mír (449) definitivním VÍTĚZSTVÍMŘEKŮ. http://www.militaryphotos.net
Z internetových zdrojů zpracovala Mgr. Jana Říhová ZŠ Brno, Kamínky 5 Kontakt: rihovajana@centrum.cz