440 likes | 715 Views
Agenda. 10.00 Inledning - presentation av CODA-projektet 10.15 CODA-FORM Kriterier för val av format, formatregister + formatverktyg (metod, resultat + diskussion om varje punkt) 11.00 – 11.15 Paus 11.15 CODA-POP
E N D
Agenda 10.00 Inledning - presentation av CODA-projektet 10.15 CODA-FORM Kriterier för val av format, formatregister + formatverktyg (metod, resultat + diskussion om varje punkt) 11.00 – 11.15 Paus 11.15 CODA-POP Kriterier för: när omkopiering ska ske, val av databärare, när konvertering ska ske, systembyte (metod, resultat + diskussion om varje punkt) 12.00 – 13.00 Lunch 13.00 Diskussion 15.00 Avslutning
CODA-projektet CODA – Curation of Digital Assets Ett samarbetsprojekt mellan fyra parter: • LDB-centrum • Kungliga Biblioteket • Statens ljud- och bildarkiv • Riksarkivet
Delprojekten Två delprojekt: CODA-POP och CODA-FORM Förstudie under första halvåret 2007 Projektarbete augusti 2007 – februari 2008 Lena Öhman och Göran Lindqvist Resultat: Rapport + projektredovisning
Liten insats – stor nytta CODA-FORM Format Management Göran Lindqvist LDB-centrum
Liten insats – stor nytta Deltagare i CODA-FORM • Stina Degerstedt, KB. Projektledare • Göran Lindqvist, LDB. Projektadministratör • Allan Arvidson, KB • Jan Aspenfjäll, LDB • Göran Konstenius, SLBA • Tomas Gertz, SLBA (ersatte Hanzi Tesarz) • Magnus Geber, RA
Liten insats – stor nytta CODA-FORM • I fokus: KB:s webbarkiv Kulturarw3 • Kriterier för att välja filformat • Kartläggning av formatregister • Kartläggning/utvärdering av verktyg för att identifiera format • Kartläggning/utvärdering av metadataverktyg • Utvärdering av strategier/förslag på strategier
Liten insats – stor nytta Kriterier för arkivformat • Start: • Började med litteraturstudie, ca +20 dokument lästes • TÄNK???? • Insåg att punkter för kriterier saknades ofta • Min slutsats blev: • Sammanställning/punkter för kriterier • Rangordna dessa • Göra en lista för att underlätta bedömningen av ett format
Liten insats – stor nytta • Logisk uppbyggnad (Krav) • Väldokumenterade och fullständiga specifikationer • Publika (öppna) specifikationer • Tillgängliga specifikationer/publik domän • Existens av många olika verktyg från olika tillverkare för formatet • Verktyg för teknisk validering av fil • Interna tekniska egenskaper (Krav) • Format fri från kryptering • Format fri från specifikt fysiskt medium • Format fri från Digital Rights Management (DRM) kopieringsskydd • Externa tekniska egenskaper (Krav) • Format som är oberoende av hårdvara • Format som är oberoende av specifik mjukvara • Patent (Viktig) • Format fri från patent/licenskostnader • Formatacceptans (Viktig) • Anammat/populärt hos industrin • Stöd av flera tillverkare • Marketshare/väl spridd i flera led • Målformat för andra format • Multiplattformsläsare finnes • Standardiserat • Formats transparans (Fördel) • Standard eller enkel representation av data i filen • Filens innehåll transparant för enkla verktyg • Formatet fri från komprimering • Självdokumenterande (Fördel) • Stödjer metadata i filformatet • Fil kan inbädda metadata (transparant form)
Liten insats – stor nytta Frågor?
Liten insats – stor nytta Formatregister • Valde att undersöka följande register: • Uppsala formatregister • PRONOM • GDFR • Library of Congress register WARC • FILExt
Liten insats – stor nytta Formatregister • Bedömdes efter: • Vilken organisation/ansvarig för formatregistret • Antal format registrerade i registret • Uppdelning/struktur • Sökalternativ • Sökvägar/sökord • Information i registret (tiff 6.0)
Liten insats – stor nytta Formatregister Format tiff 6.0
Liten insats – stor nytta Formatregister • Slutsats: • Bästa register blev PRONOM • Det är: • Innehållsrikt • Bra sökmöjligheter • Många olika möjligheter att få ut sökt information
Liten insats – stor nytta Frågor?
Liten insats – stor nytta Test av programvara • Började med leta på webben lämpliga programvaror • Valde dessa programvaror: • DROID • JHOVE • TriID • FILE IDENTIFIER
Liten insats – stor nytta Test av programvara • Tillvägagångssätt: • En testmaskin installerades • 25 olika typer av filer valdes ut • Verifikation av filer, internstruktur mot formatregister • 2 tester, med filändelse respektive utan filändelse • Testprotokoll skapades
Liten insats – stor nytta Test av programvara Resultat:
Liten insats – stor nytta Test av programvara • Slutsats: • Bästa programvara blev DROID (60%) • JHOVE bra på 12 format (id, ver, metadata) • Övrig programvara… • Inget program är fulländat • Mer tester behövs innan program används i skarp miljö
Liten insats – stor nytta Frågor?
CODA-POP Curation of Digital Assets Processes Of Preservation Lena Öhman LDB-centrum
Om projektet Förstudie (jan-juni 2007) Tre fysiska möten och tre telefonmöten Projektarbete (aug 2007–feb 2008) Workshop i september Möte på SLBA i december Marratech-/Telefonmöten
Deltagare i CODA-POP Martin Jacobson, SLBA, Projektledare Lena Öhman, LDB, Projektadministratör Jonas Ahlberg, SLBA Jan Aspenfjäll, LDB Mari Runardotter, LDB + LTU Stina Degerstedt, KB Allan Arvidson, KB Magnus Geber, RA Birger Stensköld, RA
CODA-POP I fokus: SLBA:s digitala arkiv Från början önskemål om tolv olika punkter Skalades ner till dessa fyra punkter. Kriterier för: • när omkopiering skall ske • val av databärare • när transkodering skall ske (och val av datalagringsformat för A/V-filer) • när systembyte skall ske (och för lagringssätt)
Kriterier för när omkopiering skall ske Metod: litteraturstudier, diskussion med SLBA Resultat: Lista med bevarande- respektive effektiviserings-kriterier Förslag på hur en organisation kan jobba med denna fråga
Bevarandekriterier • Åldrande databärare • Försämrade fysiska egenskaper • Larm om problem från andra som använder samma typ av bärare
Effektiviseringskriterier • Fysisk storlek – den nya databäraren rymmer mer data än den gamla • Kostnadsbesparingar • Prestandaförbättring – den nya databäraren läses/skrivs snabbare än den gamla • Kostnadsökning för databärarens support • Förändringar på marknaden
Förslag Stickprovskontroller Samarbetsforum Att databärare hanteras rätt Rätt lagringsförhållanden Förslag på att jobba vidare: Hur upptäcker vi dessa ”varningssignaler”?
Kriterier för val av databärare Metod: litteraturstudier, workshop på SLBA Resultat: Lista – arbetssteg, hur man väljer databärare Livslängdskostnad (Analysera SLBA:s beräkningsmodell) Tabell – utvärdera databärare
Val av databärare - arbetssteg • Steg 1: Omvärldsbevakning • Steg 2: Sammanställning av databärare på marknaden. • Steg 3: Uppfyller varje bärare ”grundkraven” - Prioritet 1 • (Spridning, Öppen standard, Ägare Sedan: Livscykel, Tillverkarens trovärdighet, Underhåll och service) • Steg 4: Fortsätt bedöm övriga punkter för varje databärare: • Prioritet 2: (Miljökrav, Fysiska krav, Tekniska krav) • Prioritet 3: (Pris vs. Prestanda, Kostnad per lagrad enhet) • Prioritet 4: Standardisering (ex: ISO) • Steg 5: Summera och välj ut den mest lämpliga • Steg 6: Efteråt – fortsätt följa utvecklingen • Dokumentera arbetet!
Förslag • Följ arbetsgången enligt tabell 1 • Beräkna kostnader enligt ”Livslängdskostnad” • Skanna av marknaden, vad finns? • Utvärdera databärare enligt tabell 3 • Summera, dokumentera och bevaka databärarens ”fortsatta liv”
Kriterier för när transkodering (konvertering) skall ske Metod: litteraturstudier, diskussion med SLBA, samarbete med Göran (CODA-FORM) Resultat: Lista med kriterier som kan avgöra när det är dags att inleda konvertering Lista – processen för att besluta om tidpunkt Tabell för att kontrollera om organisationens filformat är ”livskraftiga”
Extern påverkan • När ett filformats användning minskat betydligt • När programvaruföretaget har upphört eller slutat stödja formatet • När filformat förändras ofta • När ett format är eller kan bli påverkat av patentstridigheter eller andra juridiska problem Intern påverkan • När formatet inte är tillräckligt flexibelt eller håller tillräcklig kvalitet för organisationens behov • När organisationen har för många olika slags format och underhållet av dem innebär onödiga kostnader • Förlorad kunskap när personal försvinner
Lista - beslut om tidpunkt • Vilka olika logiska format finns i organisationens digitala arkiv? • Gör en utvärdering av samtliga dessa format • Vilka format i vårt arkiv uppfyller inte längre våra krav? • Hur mycket material har vi av de format som behöver transkoderas? • I vilken kvalitet ska informationen bevaras? • Vilka egenskaper (funktioner) är speciellt viktiga? • Vilka kriterier ställer vi på det nya logiska formatet? • Jämför och bedöm hur väl olika format uppfyller kriterierna • … o.s.v….
Förslag • Bedöm organisationens format enligt tabell 4 • Arbetssteg för att beräkna när det är dags att konvertera • Omvärldsbevakning om filformats utveckling • Samarbete om format, wiki, ”formatregister+”
Kriterier för när systembyte skall ske Metod: litteraturstudier, diskussion med SLBA Resultat: Ett antal kriterier som är varningstecken för att det är dags att byta system
Anledningar till systembyte • End of Life • Bristande tillförlitlighet • Slut på tillverkarens garanti • Dålig supportorganisation • Tekniska generationsskiften • Gammalt, ineffektivt system • Otillräcklig prestanda • Hög lagringskostnad • Hög underhållskostnad
Förslag Gruppera och rangordna kriterierna efter hur brådskande de är att åtgärda Skriftlig handlingsplan: Hur upptäcka riskerna? Vem är ansvarig? Hur ska denna agera då någon av händelserna inträffar? (Definiera olika nivåer av systembyte och vilka risker det finns med var och en)
Diskussion – hela CODA • Uppnådda resultat? • Vad har vi missat? • Vad har vi kvar? • Vad har vi lärt oss? • Hur går vi vidare? • Användning? • Spridning? • Publicering?