810 likes | 2.97k Views
GRŠKA DRAMATIKA IN GLEDALIŠČE. ROJSTVO GRŠKE DRAME. Zametki tragedije izhajajo iz obredov v 6. stoletju pred Kristusom, posvečenih Dionizu – bogu vina in zabave, ki so se dogajali vsako pomlad. Obredi so potekali na prostem, velikokrat je bila publika vse ljudstvo.
E N D
ROJSTVO GRŠKE DRAME • Zametki tragedije izhajajo iz obredov v 6. stoletju pred Kristusom, posvečenih Dionizu – bogu vina in zabave, ki so se dogajali vsako pomlad. • Obredi so potekali na prostem, velikokrat je bila publika vse ljudstvo. • V obredu so sodelovali satiri – vaški fantje, oblečeni v kozlovske kože, ki so Dionizu peli speve, on pa je pripovedoval zgodbe o junakih in njihovih dejanjih.
ZNAČILNOSTI GRŠKE DRAME • V grški drami je bila vedno prisotna trojna enotnost drame: • enotnost kraja (vse se dogaja na istem prizorišču), • enotnost časa (dramsko dejanje ne traja dlje, kot bi trajalo v resnici), • enotnost dejanja (vse je osredotočeno na osrednjo zgodbo, ni stranskih zgodb, ki bi bile povezane z glavnim dogodkom). • Notranja zgradba grške drame ima obliko trikotnika (zasnova, zaplet, vrh, razplet, razsnova).
GRŠKA GLEDALIŠČA • Grška gledališča so bila zgrajena na pobočju hriba, ponavadi kar izklesana v pobočje. • Bila so okrogle ali ovalne oblike. Večja gledališča so lahko sprejela tudi 30.000 gledalcev. • Zgrajena so bila tako, da je bila akustika odlična in se je dogajanje na odru razločno slišalo v zadnje vrste. • Vsako večje mesto je imelo svoje gledališče. • Gledališča so kmalu prerasla v večje in pomembnejše javne zgradbe v mestih.
TEATRON ORKESTRA PARODOS PARODOS SKENE
ORKESTRA • Orkestra je skoraj krožno mesto, postavljeno v ospredje središča, obrnjeno proti občinstvu. Najprej je bila predvidena za igranje, nato pa se je igranje sčasoma preselilo na sceno. SKENE • Za orkestro se je nahajala scena. Sprva je bilo to leseno ogrodje, v 5. stoletju pr. Kr. pa so Grki začeli graditi stalne scene. V sceno so vgradili naprave, ki so jih uporabljali med nastopom. PARODOS • Grško gledališče je imelo dva vhoda, skozi katera so na oder hodili tudi igralci. Kadar je igralec prišel iz desnega vhoda, je pomenilo, da prihaja iz mesta ali pristanišča, z levega pa iz polja ali iz tujine.
TEKMOVANJA • Vsako leto spomladi so prirejali tekmovanje, na katerem so lahko nastopali le trije dramatiki s svojo tetralogijo – štirimi dramami (tri tragedije in ena komedijo), ki so morale biti med seboj vsebinsko povezane. • Predstava se je pričela ob sončnem vzhodu in je trajala 8 do 9 ur. Vsak dan se je predstavil en dramatik. • Pred tekmovanjem so izbrali sodnike – 500 Atencev, od katerih jih je po 50 sedelo v vsaki vrsti. Iz vsake vrste so na koncu izbrali 10 sodnikov, izmed katerih je 5 izbranih sodnikov določilo zmagovalca.
IGRALCI • Vloge so lahko igrali samo moški. Za žensko vlogo so si pomagali z žensko masko pred obrazom. • Igre so si lahko ogledali vsi, tudi ženske in otroci. • V prvih grških dramah igralcev ni bilo veliko. Prvega igralca poleg zbora je uvedel dramatik Tespis. S tem nastane dialog med zborom in igralcem. • Drugega igralca je v drame dodal Aishil, tretjega pa Sofokles. Ob tem pa je zbor izgubljal svojo vrednost. • Na začetku so igralce izbirali sami dramatiki, ki so napisali igre, kasneje, v 5. stoletju pred Kristusom, pa je igralce izbirala država.
ZBOR • Zbor je sestavljalo 15 ljudi. V orkestro so večkrat vstopali v petih vrstah s po tremi pevci v vsaki vrsti. • Zbor je nastopal v vlogi govornika družbe in je predvsem komentiral dogajanje. • Z dodajanjem igralcev je zbor izgubljal svojo vrednost.
MASKE IN KOSTUMI • Maske so nosili vsi nastopajoči. Člani zbora so imeli podobne maske, ki pa so se razlikovale od mask glavnih igralcev. • Maske so bile še posebej pomembne, ko so igrali ženske vloge. • Maske so predstavljale karakter lika. Izdelovali so jih iz lesa, lanenega platna in usnja. • Igralci so bili oblečeni v kostume, primerne liku, ki so ga igrali. • Igralci so imeli hodulje, da so jih lahko ljudje lažje videli.
POMEMBNI DRAMATIKI TRAGEDIJA • Aishil • Sofokles • Evripides KOMEDIJA • Aristofan
VIRI • Kos, J. Pregled svetovne književnosti. Ljubljana: Državna založba slovenije, 1986. • http://projekti.svarog.org/grska_dramatika/ • http://www.s-gim.kr.edus.si/projekti/ucenje/matura/grska-antika.htm • http://sl.wikipedia.org/wiki/Anti%C4%8Dna_knji%C5%BEevnost