180 likes | 349 Views
CIRKADIJURNI RITMOVI. Kognitivni zadaci 8 – 12 h*. Učinak na kognitivnim ili mentalnim zadacima kao što su čitanje, računanje i rješavanje problema je najbolji u jutarnjim satima . *Ako ste večernji tip pomaknite to vrijeme za 3-4 sata kasnije u danu. Kratkoročno pamćenje 6 – 10 h*.
E N D
Kognitivni zadaci8 – 12 h* Učinak na kognitivnim ili mentalnim zadacima kao što su čitanje, računanje i rješavanje problema je najbolji u jutarnjim satima. *Ako ste večernji tip pomaknite to vrijeme za 3-4 sata kasnije u danu
Kratkoročno pamćenje6 – 10 h* Zadaci kratkoročnog pamćenja kao što su posljednje ponavljanje za ispit se najbolje obavljaju rano ujutro. *Ako ste večernji tip pomaknite to vrijeme za 3-4 sata kasnije u danu
Dugoročno pamćenje13-16 h* Zadaci dugoročnog pamćenja kao što su učenje govora se najbolje obavljaju u popodnevnim satima. *Ako ste večernji tip pomaknite to vrijeme za 3-4 sata kasnije u danu
Ručna spretnost14 -18 h* Bit ćete najučinkovitiji u zadacima koji uključuju ručnu spretnost kao što je tipkanje na kompjuteru ili tesanju u popodnevnim satima i ranovečernjim satima. *Ako ste večernji tip pomaknite to vrijeme za 3-4 sata kasnije u danu
Što su cirkadijurni ritmovi? • Lat. circa = oko, dies = dan • Traju otprilike jedan dan • Dnevni ciklusi tjelesnih funkcija – metaboličke i kemijske promjene • “Gotovo je nemoguće naći fiziološki, biokemijski ili ponašajni proces kod životinja koji u nekoj mjeri ne pokazuje cirkadijurnu ritmičnost” (Groos, 1983) • Ti ciklusi određuju jeste li jutarnji ili večernji tip!
Utječu na stanje budnosti i spavanja • Kao i na: • Krvni tlak • Razinu hormona • Tjelesnu temperaturu
Core body temperature Cortisol Primjeri cirkadijurnih ritmova kod ljudi(Czeisler and Khalsa, 2000) Urine volume Thyroid Stimulating Hormone Growth Hormone Prolactin Parathyroid Hormone Motor activity Time
Kod čovjeka ciklus budnosti i spavanja traje 24 - 25 sati: • čovjekov unutarnji sat nije udešen na točno 24 sata, već na 24 1/2 - 24 ¾ • svakoga dana moramo se malo prilagoditi da bismo bili u fazi s vanjskim svijetom • U okolini bez zeitgebera većina ljudi će usvojiti slobodni ritam od nešto više od 24 sata • Vikendima, kad smo slobodniji da se ponašamo u skladu s onim što nam odgovara, imamo tendenciju da dulje ostanemo budni i da kasnije ustanemo: • u ponedjeljak ujutro, kad sat kaže da je 7, naš biološki sat kaže da je tek 5 sati.
Zeitgeberi • njem. = onaj koji daje vrijeme • pokazatelji iz okoline koji podešavaju naše cirkadijurne ritmove • U kontroliranim laboratorijskim uvjetima – 10 sati svjetlo-tama – skraćenje na 20 satni dan
Što se događa kad nema zeitgebera? • Ljudi i životinje zadržavaju sve svoje cirkadijurne ritmove • Kod većine ljudi 25 sati! • Unutrašnji biološki sat
Tipičan slobodni ritam budnosti i spavanja – sudionik je bez ikakvih vanjskih pokazatelja vremena išao spavati svakih cca 25.3 sata tijekom mjesec dana
Nucleus suprahiasmaticus Suprahijazmatska jezgra (SCN) kontrolira cirkadijurne tjelesne ritmove
Jet lag • Kad putujemo na zapad, ostajemo budni do kasnije navečer i kasnije ustajemo no što bismo kod kuće. Takva promjena, čak i u slučaju pomaka od 7 vremenskih zona pričinjava tek male poteškoće • Kod putovanja na istok, moramo ići ranije spavati i ranije ustati nego kod kuće (npr. u slučaju od 7 vremenskih zona, moramo leći usred popodneva i ustati usred noći). • Ova vrsta promjene izaziva velike teškoće (11 dana da uhvate normalni ritam)
Smjenski rad • Poremećaji vezani uz učestalu promjenu ritma budnosti i spavanja velik su problem kod smjenskog rada, koji je sve češći u suvremenom društvu • Pokazalo se da je pomak faze unaprijed bolji od pomaka unatrag
Imamo li jedan ili više bioloških satova? • Čini se da kod ljudi postoje barem dva biološka sata • Pokusi sa slobodnim ritmom - većina je zadržala 24-25 satni ritam (no kod nekih 29 sati budnosti, pa 21 sat sna • Kod svih su sudionika ritmovi hranjenja, pijenja, mokrenja, sekrecije hormona bili ujednačeni s ritmom spavanja i budnosti. Međutim, tjelesna temperatura nije! • Tjelesna temperatura raste sredinom dana na nešto preko 37 stupnjeva, dok noću pada - nešto više od 36 - ove promjene slijede 24-satni ritam, čak i kad osoba posve promijeni ritam spavanja i budnosti • jedan kontrolira razinu aktivnosti • drugi tjelesnu temperaturu - obično sinkronizirani, no pod nekim okolnostima ne