510 likes | 663 Views
El pensador. EL PENSADOR. AUGUSTE RODIN. Catalogació. Anàlisi formal. Interpretació. ÍNDEX. Escultura. Rodin. Enllaços. Obra: El pensador. Autor: Auguste Rodin. Cronologia: 1880-1900. Dimensions:1,98 x 1,29 m. Materials: Bronze. Tècnica: Fosa. Tipus: Exempta, seient.
E N D
El pensador EL PENSADOR AUGUSTE RODIN
Catalogació Anàlisi formal Interpretació ÍNDEX Escultura Rodin Enllaços
Obra: El pensador. Autor: Auguste Rodin. Cronologia: 1880-1900. Dimensions:1,98 x 1,29 m. Materials: Bronze. Tècnica: Fosa. Tipus: Exempta, seient. Localització: Museu Rodin. Catalogació
Composició Anàlisi formal Figura Elements plàstics
Anàlisi formal Composició • Predominen les línies diagonals. • Composició: • Frontal. • Asimètrica, el cos gira. • En ziga-zaga. • Tancada. 1
Anàlisi formal Figura • Estudi anatòmic. • Desproporció, mans i peus exagerats. • Músculs en tensió. • Expressió: • Concentració. • Rostre molt esquemàtic. • Moviment: • Tensió interna. • Desequilibri.
Anàlisi formal Figura • Tots els muscles estan en tensió.
Anàlisi formal Elements plàstics • Superfície rugosa, poc polida. • Es produeixen fortes ombres. • Fusió de diferents parts del cos. • Sensació d’obra inacabada.
Interpretació Tema i iconografia Context històric Característiques estilístiques Relacions amb altres obres
Interpretació Tema i iconografia • Representa a l’home pensant, desenvolupant l’acció de pensar. • El pensador fou concebut com una figura de les Portes de l’Infern, representa Dante meditant sobre la seva obra.
Interpretació Tema i iconografia Dante meditant.
Interpretació «El pensador té una història. Davant d’aquesta porta assegut sobre una roca, el Dante concentrat en la seva profunda meditació. Concebia el pla, el seu poema. Darrera d’ell hi havia Ugolino, Francesca, Paolo tots el personatges de la Divina Comèdia. Aquest projecte no va acabar-se. Prim ascètic, amb la toga, el meu Dante separat del conjunt hauria quedat sense sentit. Guiat per la meva inspiració, vaig concebre un altre Pensador un home nu ajupit sobre un roc, roc on els seus peus es crispen. Amb el puny contra les dents, esta pensant. El pensament fecund s’elabora lentament en el seu cervell. No és un somniador, és un creador. He fet la meva estàtua». Tema i iconografia
Interpretació Context històric • Rodin modela l’obra entre 1880 i 1882 per les portes de l’Infern. • L’exposa en les seves dimensions originals (71,5 cm.) a Copenhaguen el 1888. • El 1902 augmenta les seves proporcions i l’exposa el 1904, primer, a Londres en guix i, després, en bronze al Saló de Paris on va rebre moltes crítiques. • El 1906 la instal·len en un lloc públic davant del Panteó i el1921 es trasllada al museu Rodin.
Interpretació Estil • S’interessa per la figura humana i el cos nu. • Exagera les postures. • Expressivitat. • Dinamisme, desequilibri, tensió • Busca la profunditat. • Diferents punts de vista. • L’obra sembla inacabada: formes amb contorn difús, imprecís i superfícies rugoses.
Interpretació Relacions amb altres obres • Ugolino de Carpaux • Tomba dels Medicide Miquel Àngel • Tors de Belvedere
Interpretació Relacions amb altres obres La nit, tomba de Giuliano Lorenzo de Mèdici
Interpretació Relacions amb altres obres Ugolino de Carpeaux
Interpretació Relacions amb altres obres Tors de Belvedere
Auguste Rodin 1840 -1917 Biografia Aportacions Obres Tècnica
Auguste Rodin 1840 -1917 Biografia • Neix a París el 1840. • Als 17 any ingressa a l’Escola de Belles Arts i un any després treballa realitzant objectes decoratius. • En 1864, quan treballava per l'escultor Carrier-Belleuse, presenta al Saló L’home amb el nas trencati és rebutjat. • En 1875 viatja a Itàlia on coneix l’obra de Miguel Angel i Donatello.
Auguste Rodin 1840 -1917 Biografia • En tornar presenta en el Saló l’Edat de Bronze, provoca admiració, però també suscita un escàndol. • No serà fins 1880 quan sigui reconegut com un gran escultor i rep l’encàrrec de realitzar unes portes per al Museu d’Art decoratives. • A l’Exposició Universal de 1890 exposa 150 treballs consolidant la seva fama internacional.
Auguste Rodin 1840 -1917 Aportacions • Escultures semblen inacabades • Formes imprecises i contorns difusos. • Fragmentades. • Es perd la imatge nítida de les obres acadèmiques. • La figura es fon amb el suport. • Expressivitat, obres plenes de vida • Expressió del rostre i de les mans. • Reflecteix la personalitat moral del personatge. • Il·lusió del moviment • Vol reproduir una seqüència del moviment i no l’acció congelada. • Tensió de la forma. • Selecció de l’instant precís. • L’espectador s’ha de moure a l’entorn de l’escultura.
Auguste Rodin 1840 -1917 Aportacions • Paper secundari del tema • El tema és un pretext. • No importa la història sinó que transmeti emocions. • Utilitza fragments i l’assamblatge. • Abandona els temes tradicionals: mitològics, religiosos... • Caràcter simbòlic: expressa idees, conceptes i sentiments. • Renovador dels monuments públics • Sense pedestal • Fuig de representacions idealitzades o al·legòriques. • Composicions originals. • Obra oberta, invita a l’espectador a una participació activa.
Auguste Rodin 1840 -1917 Tècnica • Treballa amb models: • Models reals que caminen per captar el moviment. • Realitza un esbós en fang. • Treu un motlle en guix. • Esculpeix en marbre amb la tècnica de punts. • Pensa, dibuixa i modela les figures que podia abandonar si no tenien un significat. • Les fases intermèdies del treball eren realitzades pels ajudants.
Obres de temàtica original: L’home amb el nas trencat, 1864. L’Edat de Bronze,1875-76. Els burgesos de Calais,1884-86. Home que camina, 1890. Balzac, 1893-97. La mà de deu, 1898. Obres relacionades amb les Portes de l'Infern: El pensador . Tres ombres. Eva. Adam. El petó. Dones comdemnades. Sóc bella “Je suis belle”. Amor fugit. Danaide. Ugolino. L’eterna primavera. Auguste Rodin 1840 -1917 Obres
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres L’home amb el nas trencat
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres L’Edat de Bronze, El vençut o El soldat ferit.
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres • Catalogació. • Influències. • Obres independents. • Temes. Portes de l’Infern
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres • Cronologia: 1880-1917. • Dimensions: 5 x 3m. d’altura. • Alt relleu. • Modelada en guix i fosa després en bronze. • Estructura: en dos plafons. • Destinació original: Museu d’Arts Decoratives. • Localització: Museu Rodin. Catalogació
Auguste Rodin 1840 -1917 Portes de l’Infern Influències • Estructura: • Portes del Paradís de Ghiberti. • Judici Final de Miquel Àngel. • Contingut: • La Divina Comèdia de Dante (L’infern). • Les Fleurs del Mal de Baudelaire. • Les Metamorfosis d’Ovidi.
Auguste Rodin 1840 -1917 Portes de l’Infern Obres independents • La gran majoria de la seva producció sorgeix de Les portes de l’Infern: • El pensador (Dante, Divina Comedia). • Tres ombres (Divina comedia). • Eva. • Adam. • El petó: Paolo i Francesca (Divina comedia). • Dones comdemnades (Flors del mal). • Sóc bella “Je suis belle” (Flors de mal). • Amor fugit: Home que cau i dona a la gatzoneta. • Ugolino (Divina comèdia). • Danaide.
Les tres ombres(Adam). 6. Tors d’Adela. La caiguda de l'àngel, (L’eterna primavera), 8. El pensador, 13. Ugolin, La mort d’Alcete 14. La dona en cuclillas, (Jo soc bella). 16. Home que cau, (Jo soc bella). 22. Fugit d’amor , (El fill pròdig). 26. Dones comdemnades. Delfina i Hipòlita. Auguste Rodin 1840 -1917 Portes de l’Infern Temes 26
Auguste Rodin 1840 -1917 Portes de l’Infern Influències Portes del Paradís de Ghiberti.
Auguste Rodin 1840 -1917 Portes de l’Infern Influències Miquel Àngel: Judici Final, Capella Sixtina.
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres Portes de l’Infern Les tres ombres Adam
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres Miquel Àngel: Pietat, Miquel Àngel: Capella Sixtina, Detall de la Creació. Adam
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres Ugolino va ser un poderós senyor de Trepitja, les crueltats del qual van provocar una revolta. Va ser tancat en una torre i condemnat a morir de fam al costat dels seus fills (m. 1288). Ugolino Portes de l’Infern
Auguste Rodin 1840 -1917 «A recer d’unes làmpares de pàl·lides clarícies Sobre profunds coixins impregnats de sentor Hipòlita evoca les rotundes carícies Que alçaven el telo de sa jove candor. Ajaguda als seus peus tota ella placidesa Delfina la covava amb mirades ardents Com l’animal robust que vigila una presa Havent-la assenyalada pro ha amb les seves dents». Baudelaire: Les fleurs del mal. Obres Dones damnades Portes de l’Infern
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres «Jo sóc bella oh mortals com somni en pedra dura I el meu pit on vosaltres sucumbiu de llangor És fet per inspirar al poeta un amor Que és mut con la matèria i com ella perdura». Baudelaire: Les fleurs del mal. “Je suis belle” 16. L’home que cau 14. L’home que cau i dona Portes de l’Infern
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres L’home que camina.
«Després, parlant ja amb ells, vaig afegiruns mots per dir: «Francesca, el teu turmentem fa plorar de tristesa i pietat.Però en aquell temps dels dolços sospirs,amb quins senyals, i com, va fer l'amorque coneguéreu els incerts desigs?»I ella a mi: «No hi ha dolor més granque recordar un altre temps feliçen la misèria, i el teu mestre ho sap.Però si tens tant afany de saberl'origen i l'arrel del nostre amor,t'ho diré com qui alhora parla i plora.Un dia estàvem llegint, per plaer,com s'encengué l'amor en Lancelot;estàvem sols, sense recel de res.Moltes vegades, aquella lecturaens feia alçar els ulls i empal·lidir;i arribarem al punt que ens va fer caure:quan vam llegir que els llavis desitjatseren besats per un amant tan alt,aquest, que no s'allunye mai de mi!,em va besar la boca, tremolant.Galeot fou el llibre i qui el va escriure.I aquell dia, ja no vam llegir més». Divina Comèdia: Cant V Auguste Rodin 1840 -1917 Obres
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres Fugit amor Portes de l’Infern
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres L’Eterna primavera Tors d’Adela Portes de l’Infern
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres Danaide
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres Burgesos de Calais
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres Eva
Auguste Rodin 1840 -1917 Obres Detall de La Creació. La mà de Deu
Escultura • L’escultura del XIX va romandre fidel a la tradició clàssica: • estètica idealista, • motius mitològics i literaris, • contorns precisos, • postures convencionals. • Pocs escultors van trencar amb el gust i el control acadèmic. • La modernitat de l’escultura arribarà per una doble via: • des de la realitat visió intranscendent de les coses. • des de la imaginació suggerir més de allò visible. • Cal destacar als escultors: • Constantin Meunier, (1831-1905). • Medardo Rosso, (1858-1928).
Escultura Meunier: El pouer, 1885. Rosso: L’edat d’or , 1886.