240 likes | 593 Views
HIDROGEOKEMIJA VRANSKOG JEZERA NA OTOKU CRESU. KLIMA NA OTOKU CRESU Sredozemna klima; Srednja godišnja temperatura zraka je 14,5 o C (ma k imum 32 o C, minimum 5 o C) ; Srednja godišnja količina oborina - 1,063 m . Kriptodepresija;
E N D
KLIMA NA OTOKU CRESU • Sredozemna klima; • Srednja godišnja temperatura zraka je 14,5 oC(makimum 32oC, minimum 5oC); • Srednja godišnja količina oborina - 1,063 m.
Kriptodepresija; Maksimalna apsolutna dubina je -61 m.n.m., ili relativna dubina 74,13 m; Pri srednje visokim vodostajima razina vode je na +13,13 m n.m., srednja površina jezera je 5,75 km2i jezero sadrži približno 220 mil. m3 of vode; Minimalna razina jezerske vode iznosila je +9,11 m.n.m. (1991.godine). OSNOVNA GEOGRAFSKA OBILJEŽJA
Interdisciplinarna istraživanja Vranskog jezera 1992-1998. Voditelj projekta: prof.dr.sc. Božidar Biondić • Geološka, geomorfološka, tektonska i strukturna istraživanja (HGI); • Geofizička mjerenja; • Hidrogeološka istraživanja (HGI) - hidrogeološko kartiranje, analiza i interpretacija, - trasiranje podzemnih tokova, - hidrogeokemijska istraživanja, - izotopna istražovanja (voditelj istraživanja Dr. Ede Hertelendy s Instituta za nuklearna istraživanja iz Debrecenu - Mađarska), - geokemijska istraživanja recentnog jezerskog sedimenta (HGI), - istraživanje morfologije područja povodne depresije u JZ dijelu jezera (1993/1994 – mađarski ronioci; 1995-1998 – hrvatski ronioci); • Hidrološko modeliranje (Hrvatske vode – OVP Rijeka, prof.dr.sc. Nevenka Ožanić i suradnici);
Hidrogeokemijska istraživanja • Određivanja hidrodinamičkih uvjeta, odnosno uvjeta izmjene vode u jezeru; • Određivanje mjesta moguće komunikacije jezera s okršenim dubokim podzemljem, odnosno s morem; • Testiranje hipoteza o porijeklu vode Vranskog jezera: - pretežito porijeklo vezano za napajanje oborinama, - porijeklo iz šireg priljevnog otočnog ili kopnenog područja. Cilj istraživanja: zaštita količine i kakvoće vode Vranskog jezera.
Jednom godišnje dolazi do obrata jezerske vode zbog razlike u temperaturi, odnosno gustoći jezerske vode po dubini (kraj zime, veljača) – monomiktično jezero; Pri tome dolazi do miješanja vodene mase i homogenizacije temperature, kemijskog i izotopnog sastava vode.
Temperatura jezerske vode i podzemne vode neposrednog sliva Temperatura podzemne vode je nešto niža i vrlo ujednačena po dubini bušotina.
OLIGOTROFNO JEZERO Dobro aerirana vodena masa s povremenom anoksijom pri dnu središnjeg dijela jezera; Niska koncentracija otopljene organske materije (< 1mg/l KPK); Niska koncnetracija hranjivih soli fosfora i dušika Pukupni< 0.01mg/l Nukupni< 0.4 mg/l)
CaNaHCO3Cl- NaCaHCO3Cl geokemijski tip vode; Termalna uslojenost uzrokuje samo varijacije sezonski ovisnih hidrokemijskih pokazatelja (O2,pH, HCO3-, CO2, SiO2 ); Svi ostali hidrokemijski pokazatelji (sulfati, kloridi, makro i mikro elementi ) osim duž vodenog stupca kroz vrtačasto udubljenje u JZ dijelu jezera.
NAJDUBLJI DIO JEZERA SREDIŠNJI DIO JEZERA
Sadržaj klorida u podzemnoj vodi je niža za približno 10 mg/l); Sadržaj sulfata je podjednak u jezeru i u podzemnoj vodi; Podzemna voda ima sličan kemijski sastav kao i hipolimnijska voda s obzirom na stanje zasićenost karbonatnih minerala (slabo nezasićena), ali i nešto niži pCO2.
ODREĐIVANJE HIDROGEOKEMIJSKOG FACIJESA POMOĆU MULTIVARIJATNIH ANALIZA • R mode klaster analiza; • R mode faktorska analiza;
ODREĐIVANJE PORIJEKLA JEZERSKE VODE GEOKEMIJSKIM MODELIRANJEM • Model ravnoteže masa NETPATH (USGS - Plummer et al., 1994); • Model reakcijskih puteva PHREEQE (USGS - Parkhurst et al., 1990); • Ulazni podaci za pojedine izračune su odabrani i postavljeni pri testiranju uzimajući u obzir događaje i reakcije u jezeru i u priljevnom području jezera koji postoje ili se očekuju jer su mogući (otapanje karbonatnih minerala, evaporacija, miješanje s morskom vodom (utjecaj marinskih oborina), miješanje s podzemnom vodom); • Faktor evaporacije je simuliran metodom koncentriranja oborina ili tzv. metodom negatvne titracije (Parkhurst, et al., 1990) i izračunat pomoću sadržaja klorida; • Odabrani rezultati simulacija uspoređeni su s izmjerenim vrijednostima u Vranskom jezeru i pronosom mase dobivenim modelom ravnoteže masa NETPATH (*) u mmol/kg H2O;
Vransko jezero je monomiktično, a godišnji obrat vode u potpunosti homogenizira vodenu masu u temperaturnom, kemijskom i izotopnom smislu; Moguće mjesto komunikacije s okršenim dubokim podzemljem je vrtačasto udubljenje u najdubljem dijelu jezera (dobra aeriranost tijekom cijele godine, ujednačen kemijski i izotopni sastav); Ne postojanje komunikacije, odnosno hidrauličke veze s podzemljem impliciralo bi izniman rast saliniteta jezerske vode zbog evaporacije (70%). Jezerska voda je pretežito oborinskog porijekla, a udio podzemne vode dugog vremena zadržavanja u podzemlju može biti do 7%. ZAKLJUČAK