160 likes | 291 Views
Gång- och rörelselaboratoriet. 2006. Bakgrund. 2006. En vuxen person går. 5 000 -15 000 steg varje dag. 2 - 5 000 000 steg per år. 27 000 km per år.
E N D
Bakgrund 2006 En vuxen person går 5 000 -15 000 steg varje dag 2 - 5 000 000 steg per år 27 000 km per år Vid funktionsnedsättning ökar energikonsumtionen och snedbelastningar ger över tid förslitningar eller deformationer. För att komma fram till lämpliga åtgärder är det därför viktigt att belägga och beskriva orsaker till problemet.
Instrumentell gånganalys Med hjälp av 3D-analys i laboratoriet får man dokumentation av rörelse i alla plan, krafter och vridmoment som verkar på lederna samt effektberäkningar. Gånganalys – vad är det? 2006 Okulär gånganalys Görs normalt i klinik med ögonen eller med enkla hjälpmedel som videokamera och/eller systematiserad analys enligt formulär.
Fördelar med 3D-analys 2006 Rörelse i alla plan Vid vanlig gånganalys är det relativt enkelt att uppskatta rörelser i sagittalplanet (flexion/extension) men desto svårare att se och särskilja rörelser i frontal- och tranversalplanet (dvs. abduktion/adduktion och rotationer). Objektivitet Vid visuell gånganalys kan man uppskatta rörelsen, men i laboratoriet får man exakta(re) värden. Osynliga data …så som storleken på krafter och moment kan ej ses eller uppskattas med blotta ögat. Jämförbarhet/statistisk analys Den data som samlas kan sedan användas för att lättare jämföra resultat och göra statistiska beräkningar.
Varför instrumentell gånganalys? Resultaten kan alltså användas som beslutsunderlag inför olika interventioner: - Ortopedkirurgisk åtgärd - Medicinsk behandling - Sjukgymnastisk behandling - Utformning ortopedtekniskt hjälpmedel 2006 Laboratoriet kan lättare se orsaken till problemen och deras effekt på gången. Utlåtande kan ge vägledning om vilka åtgärder som är mest lämpade. När interventionen genomförts är instrumentell analys ett utmärkt verktyg för utvärdering och/eller optimering.
Datainsamling Patienten markeras upp med 18 reflexbollar på bestämda anatomiska landmärken. När patienten går genom rummet registreras rörelsen för varje markör med hjälp av 8 kameror som sänder ut och tar emot infrarött ljus. Två kraftplattor i golvet ger oss moment och effektdata. Insamlad rörelse- och kraftdata bearbetas sedan och visualiseras i diagram som visar vad som händer i varje led under hela gångcykeln. Hur går inmätningen till? 2006 Klinisk undersökning Innehållande: Anamnes, rörelseomfång, muskellängd, styrka och tonus m.m.
Markörplacering 2006 Anatomiska landmärken markeras med reflexmarkörer. För att kunna bestämma position och rörelse hos ett kroppssegment krävs att det markeras med minst tre markörer.
Positionsbestämning 2006 En kamera Två kameror ? En kamera kan bestämma markörens position i två dimensioner, men har inget ”djupseende”. Två sammankopplade kameror på bestämda positioner ger information om avståndet till markören.
I QTM bestäms markörernas positioner och belastningen på kraftplattorna 240 gånger/sek DatainsamlingQualisys Track Manager (QTM) 2006
Visual 3D bearbetar, gör beräkningar och presenterar data i form av grafer och animationer. Databearbetning och presentationVisual 3D 2006
Presentation Del 1 2006 En del av datan består av det som kallas basala gångparametrar - Gånghastighet - Steglängd - Stegvidd - Kadens (stegfrekvens) - Förhållandet mellan stödfas och svingfas - M.m.
Presentation Del 2 Kinetics and Kinematics, Sagittal Plane – Right side 2006 Den dynamiska delen av gången presenteras i form av diagram som vart och ett beskriver rörelsen, momentet eller effekten i den givna leden. Varje diagram visar ett helt steg, från fotisättning till fotisättning för ett ben. Som hjälp vid analysen finns normaldata i varje diagram (grått fält).
Presentation Del 3 2006 Som ytterligare hjälp vidanalysarbetet finns tredimensionella animationer.
Frågeställning Klinisk undersökning Utlåtande Visuell analys Labdata Analysen grundas på en sammanvägning av den kliniska undersökningen, den visuella analysen och den data mätningen ger. Analys 2006 Analys
Vilka patienter är aktuella? 2006 Alla …där ”vanlig” visuell analys inte är tillräcklig och/eller dokumentation behövs. • Neurologi Stroke (CVL) • Ryggmärgsbråck (MMC) • CP • Trauma • Ortopedi Reumatism • Trauma • Amputationer • Habilitering/Rehabilitering Med flera...
Kontakt 2006 Adress: SÄS Rehabcentrum Sjukgymnastiken Plan 3 Gång- och rörelselaboratoriet 501 82 Borås Besöksadress: Rehabhuset Ingång 10, Plan 3 Telefon: 033-616 13 65 Mail: ganglab.sas@vgregion.se