280 likes | 437 Views
Peter Nedergaard Ophavssituation og kildeværdi UGE 37 2011. Dagsorden: 1. Ophavssituation 2. Kildeværdi 3. Undersøgelsesdesign med eksempler 4. Det nomotetiske undersøgelsesideal 5. Det ideografiske undersøgelsesideal. Ophavsperson og -situationen.
E N D
Peter NedergaardOphavssituation og kildeværdiUGE 37 2011 Dagsorden: 1. Ophavssituation 2. Kildeværdi 3. Undersøgelsesdesign med eksempler 4. Det nomotetiske undersøgelsesideal 5. Det ideografiske undersøgelsesideal
Ophavsperson og -situationen • Producenten af en kilde kaldes i kildekritikken for en ophavsperson (kan også være ophavspersoner/organisation). • I praksis er det ofte ikke muligt at drage et skarpt skel mellem forhold, der hører til begrebet ophavssituation og forhold, der hører til begrebet ophavspersonen. • Ophavspersonen har en bestemt forståelseshorisont. Derfor indeholder alle kilder også en tendens. Ophavspersonen har som regel en eller anden interesse i emnet. • For at forstå en kilde skal man derfor inddrage forhold vedrørende ophavspersonen og ophavssituationen.
Gode råd ved undersøgelser/opgaver • Udover ophavspersonen er det altid vigtigt at overveje, hvem der ikke kommer til orde på grund af andres hegemoniske magt/strukturmagt. • Derfor altid sørg for at interviewe de tavse. • Samtidig vær opmærksom på at undgå, at selve undersøgelsen (fx interviews eller deltagerobservation) påvirker kilderne. • Fx hvis folk tvinges til at mene noget om noget, som de reelt ingen mening har om. • ”Fluen på væggen” er idealet.
Gode råd ved undersøgelser/opgaver • Anvend også altid kilder fra forskellige ophavspersoner med indbyrdes forskellige ophavesituationer. • Dermed kan forskellige tendenser inddrages i undersøgelsen. • Når der skal vælges kilder ud fra problemformuleringen, bør der altid være stor spredning i kildernes ophavspersoner og ophavssituationer. • Der gør undersøgelsen mere nuanceret. • Det skaber også grobund for generalisérbarhed, dvs., at der kan drages slutninger vedrørende ikke-undersøgte medlemmer af populationen.
Begrebet tendens • Alle kilder indeholder en tendens, som har stor betydning for, hvordan kilderne anvendes = farvning af udsagn, selektion i sprogbrug og indhold. • Litteraturvidenskaben: En tekst har en overflade (= kildens umiddelbare budskaber og referencer til virkeligheden) og en undergrund (= ophavspersonens fortolkning af denne virkelighed). • Tro altid, at folk/kilder/ophavspersoner lyver, indtil det modsatte bevist = Man tvinges til at stille kritiske spørgsmål til kilderne om, hvorfor kilderne siger og ser ud, som de gør. • = Mistankens hermeneutik = kritisk læsemåde.
Kilders værdi • = konklusionen på den kildekritiske analyse. • = den gyldighed eller validitet, vi som resultat af en kildekritisk analyse tillægger en given kilde i forhold til en konkret problemformulering. • Kildeværdi kan opdeles i: • 1) troværdighed og • 2) udsagnskraft.
Troværdighed • Troværdighed = Neutral information eksisterer ikke. • Der findes ingen objektiv skala til at måle, om en kilde er sand eller falsk. • Derimod er det muligt at vurdere, om ophavspersonen efter bedste evne udtaler sig i overensstemmelse med, hvad vedkommende opfatter som sandt. • Da bør det huskes, at menneskets billede af omverden altid er mere eller mindre farvet.
Udsagnskraft • Udsagnskraft = Hvad kilderne har at sige i forhold til det, vi ønsker at undersøge. • Hvor stærke er kilderne? • Dvs., hvilken egnethed kilderne har for problemformuleringen – fx i forhold til emnets relevans, ophavspersonens relation til emnet og kildens type.
Gode råd for at øge kilders værdi • Hav altid en åben tilgang til kilderne. • Kilder, der er i modstrid med forskerens forståelseshorisont, tvinger forskeren til at anskue emnet fra andre perspektiver. • Giver anledning til nye spørgsmål og nye forståelseshorisonter. • Resultat: Bedre opgave.
Diakron/synkron • Diakron = Fænomenets udvikling undersøges over tid. Risiko for, at det ikke er entydigt, hvilke tidligere begivenheder der har ført til det pågældende nutidige fænomen. • Synkron = Fænomenet undersøges i lyset af den betydning, det har i samtiden. Risiko for, at fænomenet antager en statisk karakter, som det ikke har i virkeligheden.
Kildeværdi • Forhold at tage i betragtning ved vurdering af kilders kildeværdi: • Der findes ingen neutral information i kildekritisk forstand. Alle kilder er tendentiøse med et bestemt perspektiv, hvor ikke meget ofte er overladt til tilfældighederne. • Alle typer af kilde kan og skal udsættes for samme kildekritiske tilgang. • Man bør altid forholde til åbent til, hvad kilderne forsøger at fortælle. Lyt!
Kildeværdi • Kilderne vælges ud fra, om de er relevante i forhold til problemformuleringen. • Nogle kildetyper er ikke bedre eller finere eller højere rangerende end andre. • Forskellige kildetyper kan netop kaste lys på et emne på forskellig måde. • Kilderne skal så vidt muligt være førstehåndskilder. • Kilderne skal så vidt muligt være primære og samtidige. • Man skal altid bruge mere end én kilde for at afdække et emne.
Kildeværdi • Kilderne som beretning skal udtale sig om det aktuelle emne og/eller som levn relatere sig til organisationen/begivenheden/fænomenet, der er genstand for undersøgelsen. • Ophavspersonerne skal altid være centralt placeret i forhold til problemformuleringen. • Kilderne kan kun forstås i lyset af ophavspersonen og ophavssituationen. • En kilde kan aldrig vurderes på en entydig sand-falsk-skala.
Kildeværdi • Man skal altid anvende kilder fra forskellige ophavspersoner med forskellige ophavssituationer. • Fortolkning af kilder foregår altid i en bestemt kontekst, som kan være skjult. • Det kan aldrig være et argument for en kildes værdi, at flere kilder siger det samme. • Man skal altid søge efter modstand i kilderne. • Man skal bruge mistankens hermeneutik (”alle lyver”) for at få prøvet værdien af kilderne af.
Undersøgelsesdesign med eksempler • BOKS. VARIABLE 1 – generelt design • Nøgleenhederne i forskningsanalyser: • Uafhængig variabel = fx uddannelsesniveau • Afhængig variabel = fx et lands velstand • Mellemkommende variabel = fx om et land har haft en fredelig historie • Lav så vidt muligt altid en model med uafhængige, afhængige og mellemkommende variable
Undersøgelsesdesign med eksempler • BOKS. UNDERSØGELSESDESIGN: RANDOMISERING • Fx Nyborgs undersøgelse er opdelt på alder og køn – er såkaldt pseudo-randomiseret • Randomiseret = tilfældigt udvalg • Pseudo = der er sandsynligvis fyldt op i de aldergrupper/køn, som mangler enheder på grund af frafald. • Men undersøgelsedesignet er ikke særligt velbeskrevet hos Nyborg. • Frafald kan resultere i bias. Det tages der ikke højde for hos Nyborg ifølge kritikerne.
2. Undersøgelsesdesign med eksempler • BOKS. UNDERSØGELSESDESIGN: FRAFALD, BIAS OG REPRÆSENTATIVITET • Idealet er, at et udvalg fra en population skal ske tilfældigt – hvorfor? • Et stort frafald kan resultere i en bias – hvorfor? • Hvorfor er store bortfald af betydning for repræsentativiteten? • Forholdet mellem population og stikprøve. • Afspejler, at vi som forskere og opgaveskrivere ikke kan undersøge det hele. Vi må vælge noget ud. Men valgprocessen skal foregå efter en stram metodik.
Undersøgelsesdesign med eksempler • BOKS. UNDERSØGELSESDESIGN: FORSKERIDEALET – BESKREVET I RETNINGSLINJER, FORSKNINGSSTANDARDER OSV. • Forskeren bør redegøre for de anvendte metoder, materialer og analyser. • Således at kolleger og offentligheden i øvrigt har tilstrækkeligt grundlag for en kritisk vurdering af arbejdet. • Ifølge det sagkyndige udvalg har Nyborg ikke fulgt reglerne.
UNDERSØGELSESDESIGN: Nomotetiske undersøgelsesideal • Det nomotetiske ideal stammer fra naturvidenskaben. Idealet er, at en teori skal være • 1) Eksplicit og uden tolkning • 2) Universel • 3) Abstrakt • 4) Kontekstuafhængig • 5) Sammenhægende via regler og love • 6) Fuldstændig og forudsigende • = Præcise forudsigelser
UNDERSØGELSESDESIGN: Nomotetiske undersøgelsesideal • Idealet vil der aldrig ifølge de fleste (ikke-logisk positivistiske) videnskabsteorier kunne leves op til, selv ikke i naturvidenskaben. • Der kan langt fra altid leves op til idealet i samfundsvidenskaben, da det heri er mennesker og deres adfærd, der undersøges. • Da der er menneskers adfærd, som er i centrum for forskningen, vil der være tale om, at adfærden kan ændrer sig. • Fx vil en forudsigelse også kunne betyde, at mennesker alene på grund heraf ændrer adfærd, således at forudsigelsen falder til jorden.
UNDERSØGELSESDESIGN: Nomotetiske undersøgelsesideal • For den økonomiske videnskab, dele af statskundskaben, sociologien og psykologien gælder samtidig, at man så at sige fastfryser konteksten og samtidig antager en bestemt adfærd om, at mennesker egennyttemaksimerer. • Dermed forsøger man at leve delvist op til det nomotetiske videnskabsideal. • Samfundsvidenskabelig teori er en samling udsagn, der er uden indbyrdes modstrid, og som normalt danner et udtømmende hele om det emne, teorien dækker.
UNDERSØGELSESDESIGN: Nomotetiske undersøgelsesideal • Dermed forsøger man at leve op til pkt. 5 og delvis pkt. 3, 4 og 6 i det nomotetiske ideal. • Man forkaster imidlertid pkt. 1, idet tolkning ER en del af det samfundsvidenskabelige teorikompleks. Teorien er altid afhængig af konteksten og aldrig altomfattende (pkt. 5).
UNDERSØGELSESDESIGN: Ideografisk undersøgelsesideal • Det ideografiske videnskabsideal (fra humaniora) er anderledes. • Det har også været en inspiration for samfundsvidenskaben, men kun i et ret begrænset omfang inden for den internationale forskning. • Ifølge det ideografiske ideal skal empirisk arbejde være: • 1) Eksplicit, men kan også indbefatte fortolkning og forforståelse = med anvendelse af en klar metode med klare fra- og tilvalg, hvilket øger chancen for gyldige resultater.
UNDERSØGELSESDESIGN: Ideografisk undersøgelsesideal • 2) Historisk forankret. Undersøgelsesresultater kan kun være gyldige til en bestemt tid og sted og aldrig universelle. • Men derfor kan og bør analysen række ud over den enkelte case, således at der er en høj ekstern gyldighed. • I en bestemt forstand er alle samfundsvidenskabelige undersøgelser historiske!
UNDERSØGELSESDESIGN: Ideografisk undersøgelsesideal • 3) Konkret med eksempler. Menneskelig aktivitet kan ikke forstås og derfor heller ikke forklares alene på det abstrakte plan. • Konkrete eksempler gør abstrakte udsagn meningsfyldte.
UNDERSØGELSESDESIGN: Ideografisk undersøgelsesideal • 4) Kontekstafhængig. I stedet for objektiviteten er konteksten en væsentlig parameter for den empiriske undersøgelses gyldighed. • Man skal derfor kritisk undersøge kildernes relation til konteksten. • Samtidig bliver generalisérbarhed alligevel muligt. Det sker via såkaldte kritiske cases. • Kritiske cases er cases, hvor et enkeltfænomen ses som repræsentant for en større population. Derfor er det muligt at slutte til lignende cases, selv om de ikke er undersøgt.
UNDERSØGELSESDESIGN: Ideografisk undersøgelsesideal • 5) Kompleks dvs., hvor elementerne hænger sammen uden love. • I kildekritikken er det en gylden regel, at et emne skal belyses igennem så mange ophavspersoner som muligt. Hermed sikres kompleksiteten via belysning af sagen fra forskellige sider. • Den gode tolkning indebærer altid en balancegang.
UNDERSØGELSESDESIGN: Ideografisk undersøgelsesideal • 6) Forstående, dvs. søgende efter mening. • Man skal begribe andres handlinger ud fra den undersøgte kulturs synsvinkel. • Man skal have indføling for at give tingene mening. • Man skal både forklare og forstå. Ikke kun forklare som i naturvidenskaberne. • Skelne mellem intellektuel forståelse (forstå ud fra indre og ydre forhold) og emotionel forståelse (forskeren kan relatere sig til de undersøgte subjekters forhold ud fra egne erfaringer). • Samtidig kan det være særligt vanskeligt at se en begivenhed i den rette kontekst, hvis forskeren i høj grad selv er en del af konteksten. • 1)-6) umuliggør præcise forudsigelser.