180 likes | 302 Views
Anyanyelvi mérések Magyarországon. Oktatás és foglalkoztatás – Versenyképes gazdaság Magyarországon a XXI. században Szeged, 2009. 10. 31. Molnár Edit Katalin SZTE BTK Neveléstudományi Intézet molnar@edpsy.u-szeged.hu. A tárgyalt tudásterületek. Irodalom és nyelvtan tudásszintmérések
E N D
Anyanyelvi mérések Magyarországon Oktatás és foglalkoztatás – Versenyképes gazdaság Magyarországon a XXI. században Szeged, 2009. 10. 31. Molnár Edit Katalin SZTE BTK Neveléstudományi Intézet molnar@edpsy.u-szeged.hu
A tárgyalt tudásterületek • Irodalom és nyelvtan tudásszintmérések • Beszédértés és beszédprodukció képességvizsgálatok • Írásbeli szövegalkotás képességvizsgálatok
A tárgyalt források Szakmai nyomtatott fórumokon publikált eredmények • Kismintás pedagógiai vizsgálatok • Nagymintás pszichológiai, nyelvészeti vizsgálatok • Nagymintás pedagógiai értékelési vizsgálatok
A helyzet • Anyanyelvi műveltség fontossága • Az anyanyelvi-irodalmi nevelés eredményességének követése, mérése elhanyagolt • Kommunikációs képességek általánosan alacsony színvonala
A probléma • Iskolai anyanyelvi műveltség:„ideológia” vagy „technika”? (Szépe, 2001) • Milyen követelmények tervezése?Hogyan mérhető eredmények? • Iskolán kívüli igény:kommunikatív kompetencia – adott helyzetekben és közösségekben hatékony, hatásos közlés & értelmezés
Tanulságok:a vizsgált konstruktum • nyelvi vagy kommunikációs jelenség • produktum, folyamat • ismeret, képesség, motívum • tartalmi tudás szerepe • iskolai vs. alkalmazási kontextus • szociolingvisztikai szempontok
Tanulságok: módszertan • szükségletanalízis • minta: méret, összetétel • mérőeszközök • értékelési szempontok, skálák, adatfeldolgozási eljárások
Irodalom és nyelvtan tantárgyi tudásszint • Kiss Árpád, 1958-59: műveltségi hiány, koherens tudásrendszer hiánya • Orosz Sándor, 1989, 1996, nyelvtan: jegy-teszt függetlenség, iskolák közötti különbségek nőnek • Iskolai műveltség, 1999, irodalom: szülői iskolázottság hatása; más tényezőktől függetlenedik
Beszédértés, beszédprodukció Dorsitsné és mtsai, 1990, szóbeli szövegalkotás: • az írásbelinél jobb; • lelassuló fejlődés; • rendben: kommunikativitás, fogalmi kidolgozás, helyesejtés; • hibák: fonetika, szintaxis, nyelvhasználat
Írásbeli szövegalkotás 1 Orosz Sándor, 1972: • alacsony átlagok, szélsőséges különbségek; • a gondolati kidolgozás problémás, a tudás növekedésétől elmarad; • tanulmányi eredményességgel összefüggő szövegminőség
Írásbeli szövegalkotás 2 Kádárné Fülöp Judit, IEA, 1990: • egocentrikus közlések; • műveltségbeli hiányok; • műfajfüggő teljesítmény, sikertelen érvelés;
Írásbeli szövegalkotás 3 Molnár Edit Katalin, Iskolai műveltség 1999: • fejlődés a kor függvényében nem ragadható meg, hanem csak a nem és a SES keresztmetszetében
Szövegalkotási teljesítmény osztályonként, 7. és 11. évfolyam (1996, N=1100)
Kor, nem, szövegminőség és apai iskolázottság (1998, N=1222)
Tanulságok: visszacsatolás • Kevés publikáció, elszigetelt fórumok • Kismintás vizsgálatok: a tanítás felől, egy-két aspektus, diagnózis • Nagymintás vizsgálatok: teljesítményszintek, kevés konkrét fogódzó a tanítás számára
Összegzés • Eredményesség: kevés vizsgálatból keveset tudunk • Fejlődés: leginkább spontán, az oktatás által gyengén, a családi háttér által erősen befolyásolt, a középfokon lelassul-stagnál • Fejlettség: valószínűleg kevéssé megfelelő a tudás rendszerezésére, kifejezésére és a társadalmi, gazdasági boldoguláshoz