480 likes | 658 Views
BIOLOGIE SLADKOVODNÍCH ŽIVOČICHŮ. European Limnofauna A Pictorial Key to the Families www.aqem.de www.eu-star.at www.faunaeur.org www.shmu.sk/File/implementacia_rsv/vodne_bezstav/. Charakteristika a celkový vzhled Pohyb Trofické vztahy Dýchání Rozmnožování a vývoj
E N D
European Limnofauna A Pictorial Key to the Families www.aqem.de www.eu-star.at www.faunaeur.org www.shmu.sk/File/implementacia_rsv/vodne_bezstav/
Charakteristika a celkový vzhled Pohyb Trofické vztahy Dýchání Rozmnožování a vývoj Zástupci (ČR), jejich rozšíření a ekologické nároky
Pohyb plovoucí hrabavé lezoucí přisedlé Trofické skupiny seškrabávači kouskovači predátoři parazité minovači sběrači fitrátoři - aktivní, pasivní
Saprobie (organické zatížení): xeno- oligo- betamezo- alfamezo- poly- saprobní druhy
Habitatové (biotopové) preference permanentní - temporární lotické - lenitické podle longitudinální zonace toků (krenál - ritrál - potamál) podle zón (bentál - pelagiál - litorál, ripál, hladina) Mikrohabitatové preference substrát: pelal, argillal, psammal, akal, lithal, phytal, POM Proudové preference limnobiont limnofil limno-rheofil rheo-limnofil rheofil rheobiont indiferentní
1. Iberijský polostrov 2. Pyreneje 3. Apeninský polostrov 4. Alpy 5. Dinarská oblast 6. Egejská oblast 7. Pontická oblast Balkánu 8. Západní předhůří Alp 9. Hercynská pohoří střední Evropy 10. Karpaty 11. Panonská oblast 12. Severní část Pontické oblasti 13. Západoevropské nížiny 14. Středoevropské nížiny 15. Baltická oblast 16. Východoevropské nížiny 17. Irsko 18. Velká Británie 19. Island 20. Boreální vrchoviny 21. Tundra 22. Severní Švédsko (Fenno-skandský štít) 23. Tajga 24. Kavkaz 25. Kaspická proláklina X Palearktická Severní Afrika Y Malá Asie
Czech Republic - altitude categories Value 117 - 200 200 - 500 500 - 800 800 - 1000 1000 - 1549 0 20 40 80 120 160 kilometr
Hydrologické členění Faunistické okresy - drobné odchylky od hydrologického členění
Kmen: PORIFERA (HOUBOVCI) Charakteristika, celkový vzhled • Celkem asi 5 000 druhů, většinou mořští nebo sladkovodní (cca 150). • V dospělosti nepohybliví a přisedlí. • Často kolonie bochníkovitého, korovitého nebo keřovitého tvaru - bývá přizpůsoben substrátu (neživé ponořené předměty i živé organismy – rostliny, mlži, schránky chrostíků. • Zbarvení kolonií je žlutavé či hnědavé, v některých případech zelené díky symbiotickým řasám (např. Scenedesmus)
Pohyb • Kromě larválních stadií jsou nepohyblivé. • Larvy se pohybují kmitáním řasinkového epitelu, který pokrývá celé jejich tělo.
Potrava • Mikrofágové. Choanocyty mají na volném konci bičík a kolem něj vytvořený plasmatický límeček. • Kmitáním bičíků choanocytů - vodní proud, unáší seston ve směru: ostia, spongocoel, osculum. Stržené jemné částečky potravy se zachycují na lepivé a proudivé plasmě mikrovill, posouvány k vlastní buňce a fagocytovány. • Větší částice potravy se mohou zachytit již v ostiích, kde bývají fagocytovány některými pinakocyty nebo jsou v kanálcích ostií pohlceny amoebocyty. • Trávení probíhá pouze intracelulárně.
Dýchání • Nemají dýchací orgány, výměna probíhá na povrchu a uvnitř kolonie, kam přichází kyslík s protékající vodou.
Rozmnožovánía vývoj Nepohlavní rozmnožování i pohlavní rozmnožování Nepohlavní rozmnožování - vnitřní i vnější pučení Vnitřní pučení - gemulace za vzniku vnitřních pupenů - gemulí gemule: kulovité shluky archeocytů, obalené dvojitým sponginovým obalem zpevněné křemičitými jehlicemi: ostnité drobné mikroskléry nebo dvojdiskové amfidisky - gemoskléry vnější - nejsilnější tzv. pneumatická vrstva tvořená buňkami, jejichž obsah na vzduchu vysychá - umožňující plavání po hladině
gemule - k přečkání nepříznivých životních podmínek, uvolňují se po uhynutí mateřské kolonie (vyschnutím nebo vymrznutím) • vytvářejí se masově na podzim, u mnoha druhů ale také v malém množství po celý rok • tvoří se u všech sladkovodních druhů • klíčí většinou na jaře, při teplotě vody cca 12 – 13°C, buněčný obsah opouští schránku otvorem zvaným foramen a dává vznik nové houbě • klíčivost se uchovává až 3 roky Vnější pučení - spojené se vznikem kolonií, trsů (dceřinní jedinci zůstávají spojeni s jedincem mateřským). Může dojít k mechanickému rozdělení.
Pohlavní rozmnožování • gonochoristé i hermafrodité • spermatozoidy vyplavovány osculem do vody a vodou se dostávají do těla samičího jedince • z oplozeného vajíčka vznikají obrvené plovoucí larvy, které jsou na stádiu blastuly
Larvy • hlavním typem larev je parenchymula, zcela obrvená larva u které vzniká stádium gastruly immigrací povrchových buněk dovnitř • méně běžná amfiblastula, obrvená pouze na polovině a gastrulu vytvářející invaginací těchto obrvených buněk. • oba typy larev po vytvoření gastruly přisedají na podklad, vznikají ostia, osculum a další následnou diferenciací buněk dorůstají v dospělé jedince • produkce vajíček probíhá od června do srpna • u houbovců je silně vyvinuta schopnost regenerace
Zástupci • naše druhy mají křemičité jehlice • vyskytují se pouze v leukonovém typu Třída: Demospongia (rohovití) Řád: Monaxonida (jednoosí) jehlice jsou pouze jednoosé - “jehličkovité” Čeleď: Spongillidae zahrnuje druhy s typickou gemulací a většinou širokým, často kosmopolitním rozšířením Podčeleď: Spongillinae gemule bez amfidisků Podčeleď: Meyeninae gemule s amfidisky E. fluviatilis
Gemule s amfidisky E. fluviatilis
Podčeleď: Spongillinae Spongilla lacustris (houba rybniční) - preferuje stojaté nebo pomalu tekoucí vody. • kolonie bývají rozvětvené, laločnaté • kosmopolit severní polokoule • gemule vtroušeny v těle houbovce jednotlivě • velké hladké makrosklery a drobné ostnité mikrosklery
Podčeleď: Spongillinae Eunapius fragilis (houba lomivá) dříve Spongilla gemule jednak ve spodní části těla ve společné dutině, jednak ve shlucích v parenchymu kosmopolit, stojaté či mírně tekoucí vody
Podčeleď: Meyeninae gemule s amfidisky Heteromeyenia baileyi (houba různocívkatá) - amfidisky různě dlouhé Stejně dlouhé amfidisky mají další tři druhy: Ephydatia muelleri (houba drsnatá) Trochospongilla horrida (houba celokrajná) Ephydatia fluviatilis (houba říční) – viz dále
Podčeleď: Meyeninae Ephydatia fluviatilis (houba říční) - běžná v řekách nížin i pahorkatin, kde může vytvářet až několikadecimetrové ale poměrně tenké povlaky na kamenech. Kosmopolit.
Bionomie • Žijí v nejrůznějších typech vod tekoucích i stojatých, s výjimkou prudce tekoucích vod, na bahně a pohyblivém písku.
Kmen: CNIDARIA (ŽAHAVCI) Charakteristika, celkový vzhled • vodní, převážně mořští s radiální symetrií a tělní organizací na stádiu gastruly • povrch jejich obvykle váčkovitého těla je krytý jednovrstevným epitelem ektodermem (epidermis), ve kterém jsou mimo jiné obsaženy žahavé buňky • uvnitř trávicí dutiny (láčky) je jednovrstevný entoderm (gastrodermis) • mezi těmito vrstvami je různě silná rosolovitá nebuněčná mesoglea bez volných buněk • tělo má jeden přijímací a současně vyvrhovací otvor, obvykle s chapadly kolem ústí
2 tělní typy: • Polyp • přisedlé stádium • žije solitérně nebo v koloniích • u některých druhů je polyp pohyblivý, • stádium může být silně potlačeno, • mesoglea je většinou slabě vyvinuta, • množí se obvykle nepohlavně - pučením, zvláštním pučením na něm může vznikat další stádium • medúza - žije pelagicky (vyjímečně přisedle), • má vždy silně vytvořenou mesogleu, • množí se pouze pohlavně a dává tak vzniknout obrvené plovoucí larvě (planula) • stádium nemusí být ale u některých žahavců vytvořeno, • vyskytuje se také přisedlá medúza • typy či stádia se mohou u téhož druhu střídat během životního cyklu (metageneze)
Pohyb • Pokud je polyp přisedlý: • může se pohybovat nepatrným pohybem pedálního disku do stran • může se také střídavě přichycovat okolím přijímacího otvoru a pedálním diskem. • Medúzová stadia se pohybují stahy okružního svalstva v okrajové části zvonu – velum • vzniká tak buď vlnivý pohyb vela nebo • stahem je vytlačována voda z prostoru pod zvonem.
Potrava • živí se drobnými korýši (Cladocera, Copepoda), medúzka i vířníky, nematody, drobnými máloštětinatci…. • kořist chytají a omračují pomocí nematocytů umístěných na chapadlech • kořist je pohlcena do láčky, obalena slizem a trávena jak extra, tak intracelulárně. • mohou poškodit i rybí plůdek • nemají-li živou potravu, spokojí se i detritem
Dýchání • Dýchání probíhá pouze difuzí tkáněmi.
Rozmnožovánía vývoj Hydrina Pohlavní i nepohlavní Pohlavní • Nezmaři jsou většinou gonochoristé. • Testes mohou pokrývat téměř celý trup. • Ovaria jsou hlavně ve střední části. • Některé druhy hermafrodité (Hydra attenuata). • Testes jsou na povrchu pod chapadly. • Ovaria blíže pedálnímu disku.
Rozmnožovánía vývoj Hydrina Pohlavní • Zralé vajíčko opouští vaječník a zůstává spojeno s tělem mateřského jedince pouze tenkou protoplazmatickou stopkou. • Po oplození se vajíčko rýhuje a ve stadiu gastruly se na něm vytvoří dva obaly. • Vnější obal je silný, skulpturovaný a s četnými výrůstky – embryotheca. • V tomto stadiu je embryo rezistentní a také se odděluje od mateřského jedince. • Po určité době klidu embryotheca praská a uvolňuje se mladý jedinec.
Hydrina Nepohlavní • Dělení – podélné nebo příčné, spíše jako reparativní proces • Pučení – velmi časté, zejména v letním období – při dostatku potravy a vyšší teplotě vody. • Pupeny vznikají jako jednoduchá vchlípenina tělní stěny a obsahující výběžek gastrovaskulární dutiny.
Limnomedusae (Craspedacusta sowerbii) • Střídá se polypová generace s medusovou. • Polypové stadium, velké 1- 2 mm, se množí pouze pučením. Na polypech se mohou vytvářet zvláštní pohyblivé pupeny - frustuly. • Ooddělují od mateřského jedince, samostatně pohybují a pak přemění v polypa. • Polyp nemá chapadla, nad 25 °C vytvoří zvláštní typ pupenu, na němž se zakládá malá medúzka. • Medúzka se uvolní, samostatně plave a dorůstá.
Limnomedusae (Craspedacusta sowerbii) • Medúzy jsou gonochoristé, vajíčka i spermatozoidy jsou uvolňovány do vody, kde dochází k oplození. • Z vajíčka se vyvíjí volně plovoucí larva, která se na vhodném substrátu mění v polypové stadium.
Zástupci U nás žijící patří do řádu:Hydroida Podřád: Limnomedusae Podřád: Hydrina (nezmaři) Podřád: Limnomedusae Většinou sladkovodní druhy, převážně tropické. Polypové jsou solitérní, mikroskopičtí. U nás jediný druh: Craspedacusta sowerbyi - medúzka sladkovodní
Zástupci Craspedacusta sowerbyi - medúzka sladkovodní Pasivně se šíří polypové přichycením na vodních rostlinách a živočiších. Původně pravděpodobně z Amazonie, díky polypu přežívajícímu nepříznivé teplotní podmínky je rozšířena kosmopolitně v temperátní zóně. U nás známa z řady náhodných nálezů - polypové unikají běžné pozornosti, medúzy pučí pouze v krátkých obdobích vyšší teploty vody. V bazénech ve sklenících, v akváriích, ve Vltavě mezi Prahou a Mělníkem. Nově v zatopených lomech u Hlinska a Blanska.
Podřád: Hydrina (nezmaři) Čeleď: Clavidae Čeleď: Hydridae Čeleď: Clavidae – možný výskyt v ČR v budoucnu Cordylophora caspia - původem pontokaspický druh, brakické vody, zavlečen lodní dopravou do Baltského moře a dále do vnitrozemí, do Británie, na americký kontinent. Význam - kompetice, narušení rovnováhy
Podřád: Hydrina (nezmaři) Čeleď: Hydridae Hydra oligactis - nezmar hnědý - běžný Hydra viridissima - nezmar zelený - je snadno makroskopicky rozeznatelný podle typického zbarvení, způsobeného symbiotickými řasami rodu Chlorella, umístěnými v entodermálních buňkách trávicích. Hydra circumcincta Hydra attenuata
Rozšíření • Žahavci u nás nežijí pouze v prudce tekoucích vodách, na bahně, písku, v příbojové zóně. • Upřednostňují vody stojaté a zarostlé vegetací. • Medúzka žije v tekoucí vodě i v menších nádržích.