190 likes | 342 Views
A német- és magyarországi társasági-, valamint személyi jövedelemadóztatás egyes gyakorlati aspektusai. Főbb témák. Személygépjárművek egyes gyakorlati adózási kérdései Gazdasági munkáltató val kapcsolatos veszélyek Az Außensteuergesetz buktatói
E N D
A német- és magyarországi társasági-, valamint személyi jövedelemadóztatás egyes gyakorlati aspektusai
Főbb témák • Személygépjárművek egyes gyakorlati adózási kérdései • Gazdasági munkáltatóval kapcsolatos veszélyek • Az Außensteuergesetz buktatói • Ellenőrzött külföldi társaság „CFC”, lehet ez veszély a német holdingvállalat szempontjából, egyes adózási konzekvenciák
Das Auto = az autó? Németországi példa: • Privát személygépkocsi üzleti célú használata: • 30 cent/km adómentesen a munkavállalónak vagy 30 cent/km költségelszámolás az SZJA-ban • 30 cent/km összeget számlázhat a vállalkozó • Céges személygépkocsi privát célú használata • 1%-os havi elszámolás (beszerzési ár alapján) • Útnyilvántartás alapján történő elszámolás • Németországban: alapvetően a magánszemély jövedelméhez számítják hozzá a cégautó juttatást, illetőleg annak használatát
Az autó = das Auto? Magyarországi példa: • Privát személygépkocsi üzleti célú használata: • Költségtérítés a munkavállaló részére 9 Ft/km adómentesen + üzemanyag, ez azonban nem feltétlenül fedezi a tényleges költségeket. • Számlázás? • Céges személygépkocsi privát célú használata • Cégautó adó fizetési kötelezettség a juttatónál 2009. február 1-től 7.000 Ft/hó illetőleg 15.000 Ft/hó • Nem szükséges útnyilvántartás
Német rendszámmal Magyarországon • Fő okok a magas regisztrációs adófizetési kötelezettség, valamint bérlet esetében az ÁFA levonhatóság, ami azonban 2010-től változik, már nem visszaigényelhető az input ÁFA; • Abban az esetben, amennyiben magyarországi használat merül fel igazolni kell azt, hogy a használat a külföldi társaság érdekében keletkezik; • Meghatalmazás szükséges, amelyben a tulajdonos átengedi a használatot, valamint megnevezi a használat pontos célját.
Gazdasági munkáltató OECD Modellegyezmény 15. cikk (2) b.
Gazdasági munkáltató - háttérinformációk • Német anyavállalat a magyarországi leányvállalata részére kirendeli a német munkavállalóját; • A munkavállaló bérét a németországi társaság fizeti (tehát nem kerül át magyarországi bérszámfejtésre a német munkavállaló); AZONBAN • A német anyavállalat a felmerült bért és járulékos költségeit átterheli a magyar jogi személy részére; • A munkavállaló Magyarországon 183 napnál kevesebbet tölt (pl. betanítja a magyar munkavállalókat).
OECD Mintaegyezmény 15. cikk (2) bekezdés …Az egyik Szerződő Államban belföldi illetőséggel rendelkező személy másik Szerződő Államban végzett munkájából származó díjazás csak az elsőként említett Államban adóztatható, amennyiben: Fordítás magyarról magyarra: …A német munkavállaló magyarországi munkavégzésével kapcsolatos díjazás alaphelyzetben Németországban adóztatandó, amennyiben…
OECD Mintaegyezmény 15. cikk (2) – 3 fő tézis AMENNYIBEN: • a német munkavállaló a kérdéses adóévben kezdődő vagy végződő bármely 12 hónapos időtartamon belül nem tölt Magyarországon 183 napnál több időszakot, vagy időszakokat, ÉS • a díjazást olyan munkáltató fizeti vagy munkáltató nevében fizetik, amely nem belföldi illetőségű Magyarországon, ÉS • a díjazás költségét nem a munkáltatónak Magyarországon lévő telephelye viseli.
A kulcs a megoldáshoz • Ki tekinthető munkáltatónak? (15. cikk kommentár 8. pont) • Az Egyezmény nem definiálja a munkáltató fogalmát, DE: • Általánosan elfogadott, hogy munkáltató az a személy, aki/amely jogokkal rendelkezik az előállított munkára, valamint viseli a felelősséget és kapcsolódó kockázatot. • Minden egyes tényállást egyenként kell vizsgálni, de fő szabály a tartalom a formával szemben. Ki rendelkezik munkáltatói funkciókkal? • A Modellegyezmény tehát elkülöníti a jogi és a gazdasági értelemben vett munkáltató fogalmát. Ennek megfelelően munkáltatói funkció a fogadónál, akkor adózás Magyarországon.
Außensteuergesetz – Veszélyek németországi szemszögből .
Außensteuergesetz § 1 • Határon átnyúló tranzakciók vonatkozásában alkalmazzák, ahol a kapcsolt felek között létrejött jogügylet minősítése nem állja meg a független harmadik fél összehasonlító tesztet; • A hivatkozott törvény a német PM szerint minden üzleti tranzakció minősítése esetén alkalmazandó • „Dealing at arm’s length” elv érvényesülése • Az elv az OECD Mintaegyezmény 9. cikkelyében is megtalálható, DE ez egyezményes államok közötti adóztatási normarendszer, nem pedig német adóztatási eszköz.
Außensteuergesetz § 1 • Lehetőséget teremt az eredménymódosításra a német adóalanyoknál • Közvetett vagy közvetlen befolyás 25% mértékben • Milyen esetek érdekesek? • Kölcsönfolyósítás nulla vagy alacsony kamaton • Patronatserklärung (harte) • Patronatserklärung (weiche) – ez nem tartozik a tv. hatálya alá • Hitelgaranciák nyújtása • Jogok, márkanevek átadása, szolgáltatások nyújtása • Termékértékesítések • Nem EU jogellenes a német jogszabály
CFC szabályozás 2010 • Az adóév több, mint a felében belföldi illetőségű magánszemély közvetlenül vagy közvetve legalább 10% részesedéssel vagy Ptk 685/B § definiált meghatározó befolyással rendelkezik; • Magyarországi TAO 12.67%-nál kevesebb TAO-nak megfelelő adót fizet • Nem fizet adót, mert 0 vagy negatív az adóalapja, bár eredménye pozitív; • Adóalapja 0 vagy negatív, és az adott állam TAO-nak megfelelő adója nem éri el a 12.67%-ot
CFC szabályozás - kivételek • 5 éve elismert tőzsdén jegyzett tag vagy kapcsolt tagok (adóév első napjától); a részesedés mindennap legalább 25% • Székhely, illetőség EU, OECD, vagy van Kettős Egyezménye Magyarországgal és ott valódi gazdasági tevékenységet folytat (erről APEH iránymutatás megjelent)
CFC szabályozás – amikor a problémák kezdődnek • Német anyavállalat magyar magánszemélyek tulajdonában (közvetve vagy közvetlenül) • A német anyavállalat csak osztalékjövedelmet kap • Ekkor a magánszemélyeknél bejön a SZJA (szuperbruttó + EHO 27%), még akkor is ha nincs osztalék kifizetés a magánszemélyek irányába • És ekkor jönnek az osztrákok…(adó 25%, eredmény pozitív, adóalap 0 vagy negatív, tételes társaság adó 1.750 EUR v. 3.500 EUR)