200 likes | 480 Views
Radoonist meie majades. Lia Pahapill Eesti Geofüüsika 2005, 11.11.2005 Tõraveres. Radoon - oht inimese tervisele. Eesti Keskkonnatervise Riiklik Tegevusplaan (NEHAP) 1999 - radoon on Eestis enam levinud tervisele ohtlik keskkonnategur
E N D
Radoonist meie majades Lia Pahapill Eesti Geofüüsika 2005, 11.11.2005 Tõraveres
Radoon - oht inimese tervisele • Eesti Keskkonnatervise Riiklik Tegevusplaan (NEHAP) 1999 - radoon on Eestis enam levinud tervisele ohtlik keskkonnategur • Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Rahvusvaheline Radioloogilise Kaitse Komisjon (ICRP) ja Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) - radoon on oluline ioniseeriva kiirguse allikas, mis suurendab vähki haigestumise riski
Radoonitasemete normeerimisest • ICRP ja Euroopa Komisjon soovitavad: elamutes aktsioonitase olemasolevatele hoonetele 400 Bq/m³; planeeritav tase uutele majadele 200 Bq/m³; • Eesti Standard EVS 839:2003 “Sisekliima”: hoonete elu-, puhke- ja tööruumides aasta keskmine radoonisisaldus alla 200 Bq/m³
Miks me räägime just siseõhu radoonist, kui terviseriski tegurist? • Veedame 80% oma elust majades • Välisõhus on radoonisisaldus tavaliselt 10-20 Bq/m³ • Majades, mis meie kliimas peavad pidama tuult ja sooja, võib see olla kümneid ja sadu kordi kõrgem
Radoonitasemetest meie majades erinevate uuringute põhjal • Radooniuuringud ETUI ehitusfüüsika osakonnas aastail 1989-1991 Mõõtmised 400 majas (90% elamutes, 10% koolides-lasteaedades) 72% majadest radoonitase <100 Bq/m³; 4% üle 800 Bq/m³; suurim mõõtmistulemus 6700 Bq/m³ (Sillamäel) Ei tuvastatud norme ületavaid radoonieraldusi ehitusmaterjalidest, ka tuhaplokist Põhiline radooniallikas on pinnas hoone all
Eesti-Rootsi radooniprojektid aastail 1992-2004 Mõõtmistel kasutavad alfa-tundlikust plastikust (CR-39) detektorid
Radooniseire Riikliku Keskkonnaseire Programmi raames aastail 1994-1998 • Eesmärgid: • - üldine radoonitase Eestimaa majades; • - radooniohtlikud piirkonnad; • - radooniohtlikud hoone tüübid • Mõõdeti 700 maja, peamiselt elamut • Mõõtmistulemuste aritmeetiline keskmine • 102 Bq/m³
65% majadest radoonitase alla 100 Bq/m³; • 3% üle 800 Bq/m³; • ühepere-elamutes radoonisisaldus reeglina suurem kui kortermajades • Selgitati välja eriti radooniohtlik elamutüüp, mis tänu ventilatsioonirestidele I-korruse põrandas loob eriti soodsad tingimused pinnasest radooni sattumisele elamusse • Sellist tüüpi maja+uraanirikas pinnas=ülikõrge radoonitase majas (12000 Bq/m³ Kundas)
Riiklik radooniuuring (1998-2001) Eesmärk: kogu Eestit hõlmavad mõõtmised määramaks radoonitasemeid meie elamutes ning siseõhuradoonist tulenevat terviseriski Mõõtmistulemused 515 juhuslikult valitud majast üle maa: - keskmine radoonitase ühepere-elamus 103 Bq/m³; - keskmine radoonitase korrusmaja I-korrusel 78 Bq/m³; - keskmine radoonitase kõigis eluruumides 60 Bq/m³; - 1% majadest radoonitase >400 Bq/m³; - maksimaalne mõõtmistulemus 1044 Bq/m³ (Haljalas)
Kasutades ICRP poolt soovitatud üleminekukoefitsiente on: • Eesti elanike radoonist saadavaks aasta keskmiseks efektiivdoosiks • - ühepere-elamus 1,8 mSv • - korrusmaja I-korrusel 1,3 mSv • - korrusmajades üldse 0,7 mSv • Arvestades, et 70% elanikest elab kortermajades on Eestis aasta keskmine siseõhuradoonist põhjustatud efektiivdoos 1,0 mSv
Radoon kui kopsuvähi riskitegur Eestis: • ICRP riskihinnangud • Eesti Vähiregistri andmed • Rootsi uuringud suitsetajate ja mittesuitsetajate kohta • Riikliku radooniuuringu tulemused • Umbes 90 uut kopsuvähijuhtu 700-st on põhjustanud radoon meie elamutes • Neist 90-st on ainult 10 juhul tegemist mittesuitsetajatega
Projekt “Radoon majades”(2002-2004) Eesmärk: - mõõtmised 2000 majas, eeldatavalt radooniohtlikes piirkondades tagamaks alusmaterjali Eesti-Rootsi koostöös valmivale radooniriski alade kaardile; - radooniprobleemide tutvustamine elanikkonnale ja huvigruppidele
Mõõtmispiirkondade valik Lähtuti järgmistest kriteeriumitest: - ala on määratletud radooniohtlikuna EPN 12.3 (Radooniohtlikud alad Eestis); -piirkonnas radoonisisaldus pinnaseõhus >50 kBq /m³ (Eesti Geoloogiakeskuse mõõtmised); - karsti esinemine; - allmaakaevanduse piirkond; - perspektiivne elamuehituse piirkond
Projekti põhitulemused: • Mõõtmistulemused 1564 maja kohta - aritmeetiline keskmine 268 Bq/m³; - maksimaalne 9450 Bq/m³; - standardhälve 438 Bq/m³; - 6 % mõõtmistulemustest > 800 Bq/m³, 4 % > 1000 Bq/m³
Saadi vajalik lähtematerjal Eesti- Rootsi kiirgus- ja geoloogiakeskuste ühistööna valminud “Esialgsele Eesti radooniriski levilate kaardile” (sisaldub Eesti Geoloogiakeskuse trükitud kaardimapis “Eesti radooniriski kaart”)
Järeldused: • Eestis on ligikaudu 2000 maja, kus radoonitase ületab 400 Bq/m³; • 800 Bq/m³ ületavaid radoonikontsentratsioone esineb ka uutes majades; • 800 Bq/m³ ületavad radoonitasemed on sageli majades diktüoneemakilda avamusaladel
Edaspidi: • pöörata enam tähelepanu korrektiivmeetmete väljatöötamisele radoonitasemete alandamiseks olemasolevates hoonetes; • “Eesti radooniriski kaardist” lähtuda nii uute majade ehitamisel kui ka vanade renoveerimisel; • jätkata elanikkonna informeerimist radooniga seonduvast