420 likes | 575 Views
A Wikipédia használatának (szerkesztésének és újrafelhasználásának) alapismeretei. Cséplő Gábor (Szerkesztő:CsGábor) 2011. november 22. Wikipédia-szerkesztők, Magyar Wikipédia, Creative Commons Magyarország Egyesület, Cséplő Gábor. Mi a Wikipédia?. A Wikipédia két dolog egyszerre:
E N D
A Wikipédia használatának (szerkesztésének és újrafelhasználásának)alapismeretei Cséplő Gábor (Szerkesztő:CsGábor) 2011. november 22. Wikipédia-szerkesztők, Magyar Wikipédia, Creative Commons Magyarország Egyesület, Cséplő Gábor
Mi a Wikipédia? A Wikipédia két dolog egyszerre: • egy online, szabad enciklopédia • egy nyílt, online közösség (szerkesztők, olvasók és újrafelhasználók közössége) A „szabad enciklopédia”: • szabadon szerkeszthető, bárki bekapcsolódhat a „munkába” • szabadon hozzáférhető (interneten, regisztráció nélkül) • szabadon másolható, újrafelhasználható (néhány egyszerű feltétel – licencfeltételek – betartása mellett) De: szabadság ≠ anarchia; vannak szabályok, szankciók
...és mi nem a Wikipédia? • politikai vitafórum, szószék, csetszoba • rajongói honlap, bulvárújság • elektronikus könyvtár, blog, saját honlap, napló • linkgyűjtemény, ingyen tárhely, képtár • szótár, családfa, szakácskönyv, reklámújság, telefonkönyv... • innen-onnan összemásolt, bizonytalan forrású dolgok gyűjtőhelye
A magyar Wikipédia számokban • 2003. július 8. • 205 000 szócikk • naponta 80 új cikk • 2000 aktív szerkesztő • 500 megerősített szerkesztő • 100 járőr • 40 adminisztrátor
A Wikipédia mint közösségTalálkozók, táborok, konferenciák
Első lépések Regisztráció Alapszabályok: az öt pillér A „Szerkessz bátran!” elv Az Olvasó: Ki a célközönség? Kitől kérhetek segítséget?
Regisztráció Amire szükség van: • szerkesztőnév • jelszó • (e-mail cím) ...és semmi másra
Milyen szerkesztőnév használható? • Egy jól megválasztott, állandó azonosító • megkönnyíti a kommunikációt, • segíti az együttműködést a szerkesztőtársakkal. • Többen nem ajánlják a teljes polgári név használatát. • Tilos használni: • közszereplők, híres emberek nevét • intézmények, cégek, pártok nevét • asd89w43jsw94 • provokatív neveket (sértő, vulgáris)
Az öt pillér • A Wikipédia egy enciklopédia. • A Wikipédia cikkei elfogulatlan (semleges) nézőpontból íródnak. A WP nem foglal állást, több nézőpont esetén mindegyiket bemutatja. • A Wikipédia szabadon szerkeszthető, szerkesztői szabad tartalmat hoznak létre. • A Wikipédia szerkesztői civilizáltan viselkednek, nyitottak, barátságosak, befogadók. :) • A Wikipédiának nincsenek kötött szabályai (kivéve ezt az ötöt). Ne aggódj amiatt, hogy esetleg elhibázol valamit.
Szerkessz bátran! Ha bárhol bármi hibát, hiányosságot találsz,bátran javítsd ki,igazítsd ki,egészítsd ki! ...de közben légy körültekintő is. Gervai Péter
Az Olvasó • A Wikipédia elsősorban nem a szakembereknek készül. • A célközönség: • Az adott témában kevéssé jártas, • érettségizett, • a szakzsargont nem ismerő olvasó.
Kitől kérhetek segítséget? • Wikipédia:Kocsmafal (kezdőknek) • a WP keresőjébe kell beírni • új szerkesztők számára fenntartott üzenőfal • kérdezhetsz a tapasztaltabb szerkesztőtársaktól • {{Segítséget kérek|CsGábor}} • a szerkesztői lapodra kell beírni • segítség kérése egy mentortól
A Wikipédia tisztségviselői Milyen szerkesztői csoportok alkotják a szerkesztőközösséget? Az egyes csoportokhoz milyen jogosultságok és feladatok tartoznak?
Szerkesztői csoportok • mentorok • műhelytagok • OTRS-kezelők • botgazdák • egyesületi tagok • egyesület vezetői ...továbbá: • vandálok • trollok • anonim szerkesztők • szerkesztők • megerősített szerkesztők • járőrök • adminisztrátorok • bürokraták • IP-ellenőrök • Wikitanács-tagok
Jogi tudnivalók Milyen szöveg küldhető fel? Milyen kép tölthető fel? Hogyan használható újra a WP tartalma? Mi az, hogy „szabad tartalom”?
Szerzői jogi tudnivalók 1999. évi LXXVI. törvény a szerzői jogról (Szjt.) 1. § (1) Ez a törvény védi az irodalmi, tudományos és művészeti alkotásokat.(2) Szerzői jogi védelem alá tartozik [...] az irodalom, a tudomány és a művészet minden alkotása. [...] minden szöveg, fénykép, ábra, hanganyag, mozgókép stb. – ha a szerző másként nem rendelkezik – jogvédett
Szerzői jogi tudnivalók • A szerző jogai: • a mű nyilvánosságra hozatala • a mű egységének védelme • a név feltüntetésének joga • vagyoni jogok • a többszörözés joga • a terjesztés joga • a nyilvános előadás joga • az átdolgozás joga • a szerzői jogi (túl)szabályozás sok esetben a fejlődés akadálya lehet megoldás: „megengedő szerzői jogok”
Licencek néhány jog fenntartvaCreative Commons-licencek minden jog fenntartvajogvédett nincsen jog fenntartvaközkincs ...de a szerző nyilatkozhat úgy, hogy bizonyos jogokról lemond. Szjt. alapján minden mű automatikusan jogvédett...
Közkincs Egy mű közkincs, ha • szerzője közkinccsé nyilvánította • ha a szerző több mint 70 évvel ezelőtt meghalt (Szjt.) • ha a szerző ismeretlen, és a művet több mint 70 éve hozták nyilvánosságra (Szjt.) • ha a mű nem jogosult védelemre (Szjt.)
A Wikipédia szövegeire vonatkozó licenc CC-BY-SA: Nevezd meg! – Így add tovább! • szabadon másolható, terjeszthető • származékos mű hozható létre • a szerzőt (forrást) meg kell adni • az üzleti célú felhasználás nem korlátozott • csak ugyanilyen feltételekkel terjeszthető
Milyen szöveg küldhető fel?A licencelési nyilatkozat • amit Te írtál, és lemondasz egyes jogokról (CC-BY-SA) • amit valaki más írt, és nyilatkozatban lemondott a szerzői jogok egy részéről, azaz a szöveget • CC-BY-SA licenc alatt publikálta • közkinccsé nyilvánította • Licencelési nyilatkozat: „Ez a mű a Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 Licenc feltételeinek megfelelően szabadon felhasználható.”
Milyen kép (médiafájl)tölthető fel? • amit Te készítettél és • CC-BY-SA licenc alá helyezed, vagy • közkinccsé nyilvánítod • amit más készített és • licencelési nyilatkozatban CC-BY-SA licenc alá helyezte, vagy • közkinccsé nyilvánította, vagy • más okból közkincs • jogvédett mű nem tölthető fel, kivéve: • albumborító, könyvborító: de csak ha külön engedélyezik • filmkocka, hangminta: idézésnek minősül
Leírólap • Összegzés: a mű legfontosabb adatai • leírás (mit látunk a képen?) • forrás (saját munka vagy átvétel?) • dátum, hely (mikor, hol készült?) • szerző vagy szerzők • engedély (licencfeltételek) • Licenc • licencinformációk
Az első cikk létrehozása Miről írhatok szócikket? Miről ne írjak szócikket? Hogyan épül fel egy szócikk? Miért nem látható azonnal a szerkesztésem?
Miről írhatok szócikket? • Egy téma akkor alkalmas arra, hogy önálló szócikk szülessen róla, (akkor „nevezetes”) hogyha • megbízható másodlagos források feldolgozták azt, • ezek a források a tárgytól függetlenek, • ezek a források jelentős mértékben (nem triviális említések szintjén) feldolgozták a témát.
Miről ne írjak szócikket? • Lehetőleg ne válaszd első cikked témájának: • saját magad • saját zenekarod, vállalkozásod, klubod, stb. • saját magad által írt könyvet, stb. • saját kutatási eredményeid • Ne válassz olyan témát, amiről csak egy-két mondatot tudsz összeszedni. • Ne írj cikket, ha nincsenek hozzá források (ha nem nevezetes). • Ne írj olyan cikket, ami már más néven létezik.
Miről ne írjak szócikket? A rosszul megválasztott téma esetleges kellemetlen következménye: a törlési megbeszélés
Hogyan épül fel egy szócikk? Források!
Hogyan épül fel egy szócikk? [[belső link]] {{refhely|Forrás rövid neve}} '''Deák János''' (1912–1977) [[Kossuth-díj]]as esztergályos, a [[Ganz–MÁVAG]] művezetője, sztahanovista.Részt vett a [[sztahanovista mozgalom]]ban. Kiemelték, 1952-ben propagandafüzettel népszerűsítették,{{refhely|Fazekas 1952}} 1948 és 1953 között a [[Szabad Nép]] című napilap munkaversennyel kapcsolatos cikkeiben 23 alkalommal [[A legtöbbször hivatkozott élmunkások és sztahanovisták listája|szerepelt]].{{refhely|Tóth 2008}}1950-ben a Vas- és Fémipar Kiváló Dolgozója címmel, 1951-ben a Kohó- és Gépipari Minisztérium Kiváló Dolgozója címmel ismerték el. 1952-ben megkapta a Kossuth-díj ezüst fokozatát, az indoklás szerint ''„a munkafegyelem megszilárdításáért, a 480 perc teljes kihasználásával kapcsolatos mozgalom elindításáért, kimagasló termelési eredményeiért”''.{{refhely|Darvasné–Klement–Terjék}} '''félkövér''' ''dőlt''
Hogyan épül fel egy szócikk? == Jegyzetek =={{jegyzetek}}== Források ==* {{hely|Darvasné–Klement–Terjék}} {{KÁDAlm|1|151}}* {{hely|Fazekas 1952}} Fazekas Márton: ''Deák János Kossuth-díjas művezető élete, mozgalma és munkamódszere'', Budapest: Népszava, 1952* {{hely|Tóth 2008}} {{Tóth 2008 13. lábjegyzet}}== További információk ==* ''Kossuth-díj 1952.'', Magyar Filmhíradó, 1952/13. (1952. március) [http://www.filmintezet.hu online összefoglaló][[Kategória:Kossuth-díjasok]][[Kategória:Magyar szakmunkások]] {{jegyzetek}} {{hely|Forrás rövid neve}} [[Kategória:Kategórianév]]
Források megadása(problémafelvetés) • A források megadása kötelező. irányelv • Ugyanakkor a forrásmegadás módja nincs szabályozva. • Nem készült átfogó útmutató vagy irányelv a források formai és tartalmi követelményeiről. • Vannak angolból átvett forrássablonok, ezek angol szabványok/szokások szerint működnek... • Számtalan idézési formula létezik. Ezeket vegyesen használjuk. • Könyv, folyóirat, újságcikk (internetes és nyomtatott), szakblog, riport, dokumentumfilm, tévéhíradó, rádióműsor, YouTube-videó, Facebook-profil stb. stb. – Hogyan hivatkozzak rájuk? Megoldás: szabványszerű, részletes ajánlás kidolgozása(vagy meglévő szabvány átvétele, bevezetése)
Változtatások elmentéseA szerkesztési összefoglaló 2. 1. Lap mentése = Változtatások CC-licenc alá helyezése
Miért nem látható azonnal a szerkesztésem? • Cikkek lehetséges állapotai: • ellenőrizetlen • megtekintett (ellenőrzött) • kiemelt • Megtekintett lap: • egy járőr látta, átolvasta, és nem talált benne (szakértelem nélkül is) nyilvánvaló hibát • nem található benne vandalizmus, jogsértő tartalom, próbaszerkesztés, reklám stb.
A Wikipédia tartalmának újrafelhasználása Hogyan hivatkozzak a WP-cikkre? Felhasználhatom-e az egyetemi dolgozatokhoz?
Hogyan használható fel újra a Wikipédia tartalma? • Szöveg: A CC-BY-SA licenc feltételei szerint. • Kép: Az adott kép leírólapján megadott licencfeltételek szerint.
Felhasználhatom-eaz egyetemi dolgozatokhoz? ? • Erősen függ az oktató értékítéletétől: Megbízható-e, amit „névtelenek” írnak?(Válasz: Megbízhatóbb-e, amit egyetlen ember lektorál?) • Van olyan egyetem, ahol kifejezetten megtiltják. • A Wikipédia másodlagos forrás. forráskritika • Ami biztos: Közvetve jól használható. • A WP kiváló – sokszor megkerülhetetlen – kiindulási alap lehet egy kutatómunka előkészítéséhez, egy dolgozat megírásához. • A cikkekhez tartozó irodalomjegyzék is hasznos lehet:Ezek már elsődleges források.
Felhasználhatom-eaz egyetemi dolgozatokhoz? Vizi E. Szilveszter:„Használom a Wikipédiát. A Wikipédia nem más, mint az emberiség közös memóriája.”
Köszönöm a figyelmet! „{{Segítséget kérek|CsGábor}}”