230 likes | 406 Views
NÄR RINGER OBAMA? Måns Rosén SBU. Disposition:. Kraftfull satsning på kvalitetsregister En del kritiska röster, men vad är sanning? Vad är de egentliga problemen? Hur kan registren användas? Några exempel Förslag.
E N D
NÄR RINGER OBAMA? Måns RosénSBU
Disposition: • Kraftfull satsning på kvalitetsregister • En del kritiska röster, men vad är sanning? • Vad är de egentliga problemen? • Hur kan registren användas? Några exempel • Förslag
Har förslagen realiserats?Översyn av de nationella kvalitetsregistrenGuldgruvan i hälso- och sjukvårdenFörslag till gemensam satsning 2011-2015
Kraftfull satsning på kvalitetsregisterVad har hänt? • Kraftfull förstärkning av kvalitetsregistrens finansiering • 320 miljoner kr per år 2013-2016 • Överenskommelse mellan stat, landsting/kommuner och industri om långsiktig finansiering (5 år) av kvalitetsregistrens infrastruktur. • Tydliga mål har formulerats och ska följas upp och utvärderas 4
Kraftfull satsning på kvalitetsregisterVad har hänt? Centralt kansli med tydligare roll och uppgifter En nationell registerservice (SoS) har inrättats Hälsodataregister för primärvården – förslag överlämnat till regeringen Tydligt mål om att forskning är en viktig uppgift för kvalitetsregister 5
Kritiska röster är generellt bra, men de ska då hålla sig till problem som rör kvalitetsregister En del kritiska röster finns i primärvården och har även sammanfattats i Riksrevisionens rapport som dock helt saknar empiriskt underlag IT systemens problem (in- och utloggning ur olika system, olika journalsystem och ej strukturerade journaler etc) är ett stort problem i vården Användandet av kvalitetsindikatorer vid ekonomiska styrsystem i landstingen kan leda fel Men, det är inte kvalitetsregistrens fel 6
Vad är de egentliga problemen?Men, mycket återstår att göra IT måste lösa problemen med ”dubbelregistrering” (journaler + register), annars får vi inte in data vi behöver Återföring av information till registrerande kliniker Nationell analysfunktion saknas Brist på forskare och biostatistiker med registerkompetens
Vad behövs för att utnyttja kvalitetsregister bättre? • Större engagemang från verksamhetschefer • Enkelt och säkert system för att utnyttja data från kombinationer av källor, t ex genom ett federerat system • Tydlig och klar lagstiftning • Generositet kring tillgängligheten på data avgör framtida framgång
Vad ska vara Sveriges nisch? • Studier av risker och biverkningar • Långsiktig uppföljning av läkemedel i användning
Metaanalys visar att observationsstudier är lika bra som RCT på att studera biverkningar (adverseeffects) • ”The pooledratio of odds ratios of RCTscomparedtoobservational studies was estimated to be 1.03 (95% CI 0.93-1.15)” • ”No consistentdifferencebetween risk estimates” • Conclusion: ”Systematic reviews of adverseeffectsshould not be restrictedtospecificstudytypes” SuGolder et al. Meta-analyses of adverseeffects data derived from randomised controlledtrials as comparedtoobservational studies; Methodologicaloverview. PLoS Med 2011;8:1-13.
Exempel på registerstudier: • Ger vaccination för mässling, påssjuka och röda hund autism? • Vilket antipsykotiskt läkemedel till schizofrenipatienter minskar risken för självmord och död? • Underbehandlas patienter med blödande magsår? • Får lågutbildade eller personer med utländsk härkomst läkemedel på lika villkor?
Vaccination förmässling, påssjukaochrödahundochriskenför autism • Kohortstudieavalla barn föddaiDanmark 1991 – 1998, 537 303 barn • 440 655 barn vaccinerades and 96 648 barn vaccineradesinte • Samkörningavflera register • Confounding control for mångabakgrundsfaktorerhosbarneninklusive socio-economiskafaktorer • Resultat: Relativ risk (RR)) för autism bland vaccinerade barn jämfört med ovaccineradevar 0.92 (0.68 – 1.24) Källa: Madsen KM et al. A pouplation-based study of measles, mumps and rubella vaccination and autism. NEJM 2002;347:1477-82
Fråga: Risk för självmord/självmordsförsök med klozapin jämfört med andra antipsykotiska läkemedel hos schizofrenipatienter En randomiserad studie: Klozapin mot olanzapin HR = 0.76 (0.58 – 0.97) (2 års uppföljning) FIN 11: Kohortstudie: Jämförelse av alla antipsykotiska läkemedel (11 års uppföljning) HR = 0.34 (0.20 – 0.57) Kohortstudie av antipsykotiska läkemedel vid 1:a gångsinsjuknande i schizofreni OR = 0.29 (0.14 – 0.63) Svensk registerstudie (SBU): Jämförelse av alla antipsykotiska läkemedel ( ~4 års uppföljning)
Svensk registerstudie, 25 325 individer med schizofreni, fall-kontroll, ~4 års uppföljning Source: Ringbäck et al. Pharmacoepidemiol Drug Safety 2014;DOI: 10.1002/pds.3567
Svensk registerstudie, 25 325 individer med schizofreni, fall-kontroll, ~4 års uppföljning Source: Ringbäck et al. Pharmacoepidemiol Drug Safety 2014;DOI: 10.1002/pds.3567
Nytta-risk: Självmordsförsök kontra agranulocytosRegisterstudie SBU Bland alla som behandlats för schizofreni mellan 2006-2009 i Sverige så fanns 1 dödsfall och 23 vårdade i agranulocytos 222 självmord 831 självmordsförsök Jämförelse mellan klozapin och klassiska läkemedel Användning av klozapin istället för första generationens läkemedel skulle ha kunnat förebygga 95 fall av självmordsförsök (OR=2.14)
Blödande magsår (SBU rapport 2011) – registerstudie (patient- och läkemedelsregistret) • H. pylori-eradikering efter en episod med blödande magsår minskar risken för förnyad blödning • Resultat 1: Endast 43 % av alla patienter med blödande magsår har fått h.pylori-eradikering inom 3 månader efter vårdtillfället • Resultat 2: Risk att dö vid uppföljning 3 månader – 1år • Fått h.pylori-eradikering : 7,5 % • Ej fått h.pylori-eradikering: 13,4 % RR= 1,71 (1,44-2,03) • Slutsats: Underbehandling
Läkemedel på lika villkor? Studie A: De som föddes utanför Sverige hade drygt 20 % mindre chans att få prioriterade läkemedel (ASA, b-blockers) efter hjärtinfarkt jämfört med de som föddes i Sverige Källa: Ringbäck Weitoft G et al. Equal access to treatment? Eur J ClinPharmacol 2008;64:417-24. Studie B: Källa: Ringbäck G, Rosén M, Ericsson Ö, Ljung R. Education and druguse in Sweden – a nationwide register-basedstudy. PharmacoepidemiolDrugSafety 2008
Möjliga studieupplägg: • Hälsodataregister + befolkningsregister • Kvalitetsregister • Hälsodata + kvalitetsregister • Uppföljning av kliniska studier med hjälp av hälsodata- och kvalitetsregister • RCT inom register (pragmatiska RCT)
Möjliga analysmetoder: • Samkörningar av flera register nästan alltid nödvändiga • Multivariata regressionsmodeller med kontroll för bakgrundsfaktorer • Propensity score • Skapa likvärdiga grupper med undantag av att en del får läkemedel A och andra inte • Skapa försöks-/kontrollgrupp i register som är likvärdig med data från kliniska försök och se hur det går i verkligheten • Pragmatiska RCT (Uppskattad kostnad i TASTE-studien 3 milj kr) • Följa upp hur det går för patienterna i kliniska försök på lång sikt
Förslag : Registerforskning – en myndighetsgemensam resurs som även stödja industrin med analyser • Flera myndigheter har ett behov av registeranalyser • Läkemedelsverket – risker med läkemedel • TLV – uppföljning av subventioneringsbeslut • SBU – utvärderderingskomplement – hur går det i verkligheten? • FHM - folkhälsorapportering • SoS – uppföljning m.m. • Landstingen/SKL • Läkemedelsindustrin behöver data: ”Private questions – public answers” • Förslag: Skapa en gemensam resurs för registeranalyser som finns på SoS
Utred hur en sådan myndighetsgemensam resurs kan se ut! • Organisation? • Finansiering? (statliga medel + avgifter från industrin?) • För varje projekt bildas en projektgrupp med involverade parter, dvs frågeställaren, eventuellt inblandat kvalitetsregister, SoS registeranalysfunktion etc. • Tydliga prioriteringsregler • Utveckling av statistikmoduler och ett federerat system • Öppen publicering av alla analyser
From: whitehouse@gov.com.Mans,Tell the Swedes: Just fix it and I will come!Barack