220 likes | 469 Views
Cēsu novada kultūras un tūrisma nozaru iestāžu reorganizācijas iespējas. 2009.gada 5.novembris. Darba grupa Vadītājs J.Žagars M.Malcenieks, A.Rasmanis, E.Rass, S.Ratnika, J.Rozenbergs, I.Suija-Markova, I.Timermanis. Iestāžu analīzes nepieciešamība. Gaidāmais finansējuma samazinājums
E N D
Cēsu novada kultūras un tūrisma nozaru iestāžu reorganizācijas iespējas 2009.gada 5.novembris Darba grupa Vadītājs J.Žagars M.Malcenieks, A.Rasmanis, E.Rass, S.Ratnika, J.Rozenbergs, I.Suija-Markova, I.Timermanis
Iestāžu analīzes nepieciešamība • Gaidāmais finansējuma samazinājums • Iestāžu funkciju daļēja pārklāšanās esošajā situācijā • Kultūra un tūrisms – nākotnē iespējams vissvarīgākās ekonomikas nozares Cēsīs
Darba grupas uzdevumi • Esošās situācijas analīze, balstoties uz iestāžu vadības sagatavotu informāciju • Cilvēkresursu un infrastruktūras izvērtējums • Iestāžu budžetu izvērtējums • Iestāžu vadītāju izstrādātie scenāriji budžeta samazināšanas gadījumā • Secinājumu un priekšlikumu izstrāde tālākam darbam
Cēsu Centrālā Bibliotēka • Esošā situācija: • Budžets 2009.gadā - Ls 200 000 • Algu fonds ap 80% • Darbinieku skaits: • Līdz 23.03.09. - 31 darbinieks • Pēc 23.03.09. - 26 darbinieki
Cēsu Centrālā Bibliotēka (2) • Vadītājas scenārijs pie budžeta samazinājuma par 30%: • Minimālais darbinieku skaits – 21 • Darbinieku skaitu vairāk nav iespējams samazināt telpu plānojuma dēļ • Ieviest modernākas tehnoloģijas uzraudzības procesu efektivitātes palielināšanai nav racionāli • Darbinieku algu samazināšana līdz Ls 130 • Atteikšanās no novadpētniecības funkcijas • Darba laika samazināšana • Ieņēmumu palielināšana praktiski neiespējama
Cēsu Centrālā Bibliotēka (3) • Darba grupas secinājumi par bibliotēku: • Zemi atalgoti darbinieki ir strupceļš iestādes attīstībai • Tehnoloģiju ieviešana ļautu racionālāk izmantot cilvēkresursus • Trūkst iesaistes starptautiskos projektos
Cēsu Kultūras Centrs • Esošā situācija: • Budžets 2009.gadā – 243 000 Ls • Algu fonds – 80% • Darbinieku skaits: • 2009.gadā – 35, tajā skaitā tehniskie darbinieki un kolektīvu vadītāji • Pēc KC aizvēršanas rekonstrukcijai - ????
Cēsu Kultūras Centrs (2) • Vadītājas scenārijs pie budžeta samazinājuma: • KC rekonstrukcijas laikā: • Budžets 70 000 – 80 000 Ls • Darbinieku skaits – 9, tajā skaitā tehniskie darbinieki, bet neiekļaujot kolektīvu vadītājus • Amatiermākslas finansēšanas modelis: • Funkciju deleģēšana NVO, privātām organizācijām, iedzīvotāju pašu organizētām vienībām; • Pašvaldības piešķirtu grantu sistēma • Kultūras un tūrisma nozaru pārvaldes un koordinācijas vienotība jebkurā juridiskā formā
Cēsu Kultūras Centrs (3) • Darba grupas secinājumi par Cēsu Kultūras Centru: • Kultūras un tūrisma nozaru apvienošanas shēma ir racionāla, loģiska un apspriešanas vērta • Piedāvātais amatiermākslas finansēšanas modelis – perspektīvs • KC rekonstrukcijas laikā kultūras dzīves organizēšanu Cēsīs var realizēt max. 2-4 cilvēki
CPA “Vidzemes Vēstures un Tūrisma Centrs” • Esošā situācija: • Budžets 2009.gadā – 405 000 Ls • Algu fonds – 55% • Darbinieku skaits: • 01.2009. – 44 • 09.2009. – 40 • 10.2009. – 32 (t.sk. Sezonas darbinieki)
CPA “Vidzemes Vēstures un Tūrisma Centrs”(2) • Vadītājas scenārijs pie budžeta samazinājuma: • Max. pieļaujamais budžeta samazinājums – līdz 260 000 Ls • Funkcijas šādā budžeta variantā: • Nekustamā īpašuma apsaimniekošana • Publisko pasākumu mārketings • Algas un specifiski profesionālo darbinieku saglabāšana • Pārējās funkcijas tiek pildītas – par pašu nopelnītajiem līdzekļiem. • Neviena funkcija netiek noņemta, bet samazināts to apjoms • Pieci modeļi kultūras un tūrisma nozaru pārvaldei Cēsu novadā
CPA “Vidzemes Vēstures un Tūrisma Centrs”(3) • Darba grupas secinājumi: • 2009.gadā iestāde ir veikusi būtiskus funkciju optimizēšanas un līdzekļu ekonomijas pasākumus • Vadība piedāvā racionālu un oriģinālu kultūras un tūrisma iestāžu apvienošanas modeli
Kopējais nozares budžets - 850 000 Ls/gadā • Kopā 93 štata vietas • Algu fonds vidēji - 72 %
Secinājumi par Cēsu novada kultūras un tūrisma iestāžu darbību • Ir vērā ņemama funkciju pārklāšanās starp iestādēm (piem., PR, pasākumu organizēšana, projektu sagatavošana, novadpētniecība utt.) • Nepieciešama detalizēta štatu revīzija • Ir nepieciešams kultūras un tūrisma iestādēm veidot optimālu pārvaldi ar profesionālu, šajā budžeta situācijā mazskaitlīgu, kompaktu, bet normāli atalgotu komandu
Priekšlikumi Cēsu novada kultūras un tūrisma iestāžu darbības optimizēšanai 2010.gadā VVTC + KC Bibliotēka Uz KC rekonstrukcijas laiku VVTC struktūrā iekļaut Kultūras Projektu Nodaļu, kurā strādātu 2 – 3 KC darbinieki
Priekšlikumi Cēsu novada kultūras un tūrisma iestāžu darbības optimizēšanai pēc KC rekonstrukcijas 1.scenārijs: “Viss paliek pa vecam, bet ar mazākiem budžetiem” Vidzemes Vēstures un tūrisma centrs Kultūras centrs Bibliotēka
Priekšlikumi Cēsu novada kultūras un tūrisma iestāžu darbības optimizēšanai pēc KC rekonstrukcijas 2.scenārijs: “Specifiskās un zinātniskās nozares apvienotas” VVTC + Kultūras centrs Publiskā bibliotēka Muzejs + profesionāli zinātniskā bibliotēka
Priekšlikumi Cēsu novada kultūras un tūrisma iestāžu darbības optimizēšanai pēc KC rekonstrukcijas 3.scenārijs: “Teorētiski visperspektīvākais” : Ienākumus neģenerējoša iestāde: Muzejs, zinātniskā bibliotēka, publiskā bibliotēka u.c. sabiedriskas funkcijas Ienākumus ģenerējoša iestāde: Pils komplekss, koncertzāle, parki & dārzi, kultūras pasākumu producēšana, tūrisma organizēšana (TIC), mārketings
Priekšlikumi Cēsu novada kultūras un tūrisma iestāžu darbības optimizēšanai pēc KC rekonstrukcijas 4.scenārijs: “Apvienotais modelis” Ienākumus ģenerējoša iestāde: BIBLIOTĒKA, KULTŪRA, TŪRISMS
Potenciālie ieguvumi • Ekonomiska, progresīva, motivēta, labi atalgota un kompakta pārvalde • Novērsta funkciju dublēšanās • Vienota un moderna kultūras un tūrisma stratēģija orientēta ne tikai uz taupīgāku pašvaldības budžeta līdzekļu izlietošanu sabiedriskajām vajadzībām, bet orientēta arī uz lielāku peļņas gūšanu, izmantojot esošo infrastruktūru