360 likes | 637 Views
Veszélyes vegyi anyagok, osztályozás, jelölés. Major Jenő Országos Kémiai Biztonsági Intézet ELTE, TTK, 2013. Országos Kémiai Biztonsági Intézet. Az ember, a környezet és a kémiai expozíció kapcsolata. Légkör. Kibocsátás. (gázok, por). Belégzés. Lerakódás a vízbe.
E N D
Veszélyes vegyi anyagok, osztályozás, jelölés Major Jenő Országos Kémiai Biztonsági Intézet ELTE, TTK, 2013
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Az ember, a környezet és a kémiai expozíció kapcsolata Légkör Kibocsátás (gázok, por) Belégzés Lerakódás a vízbe Lerakódás a talajba és növényekbe Felszívódás a bőrben Felszíni környezet Mesterséges környezet Lenyelés (lakókörnyezet, ipar, Növényzet közlekedés, stb.) Növényevők Vizi környezet Öntözés Ivóvíz, Szennyvíz Hal és egyéb vízi táplálék
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A mérgező hatások fő típusai • Akut és szub-akut toxikus hatások • Késői toxikus hatások • Rövid távú hatások • Középtávú hatások • Hosszú távú hatások Krónikus, nem-fertőző betegségek kialakulásának kockázata !
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A környezeti arzén-expozíció egészségkárosító hatásai Daganatkeltő hatás Géntoxicitás (oxidatív stressz) Repair gátlás (ligáz gátlás) Epigenetikus hatás (metiláció) Hormon diszruptor hatás Glukokortikoid receptor gátlás Ösztrogén receptor gátlás Citotoxikus hatás (immuntoxicitás?) Teratogenitás; neurotoxikus hatás „Arzénmérgezés” Növekvő dózis
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Mérgezési esetek 2012 • Összes bejelentett eset: 17 975 (100%) • Gyógyszermérgezés: 11 137 (61,9%) • Egyéb (pl. alkohol): 4 074 (22,6%) • Háztartási, ipari anyag: 1 651 (9,2%) • Kábítószer: 978 (5,4%) • Kimenetel: • Halálos: 103 (0,57%) • Nemek: • Nők: 9 205 (51.2%) • Férfiak: 8 770 (48,8%) • Korcsoport: • Gyermekek (0-14 év): 1 741 (9,7%) • Serdülők (15-20 év): 2 035 (11,3%) • Szándék: • Suicid: 7 585 (42,2%) • Abuzus: 4 830 (26,9%)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Rosszindulatú daganatos halálozás Magyarországon a XX. században Év Halálozások 100 000 lakosra A halálozási gyakoriság A halálozások száma jutó halálozás évi átlagos változása %-os aránya az %-ban összhalálozásban 1920 5398 68 1920-1941: 2,0 3,1 1941 10270 110 1941-1947: nem ért. 8,3 1947 11187 150 1947-1993: 2,8 9,5 1993 32383 278 1993-2003: -1,5 21,6 2003 33280 263 24,7 2003-ban a halálozások száma 135 823, a standardizált halálozási arány 1047,9 százezrelék volt Forrás: Józan P.: Magyar Tudomány, 2005/8. pp.931.
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A kemizáció következményei • Előnyök • Alapja: • Modern jóléti társadalom • Fenntartható fejlődés • Megnövekedett élettartam • Foglalkoztatottság • Globalizáció (legális) • Hátrányok • Oka: • Egészségkárosodás • Környezet károsodás • Korai halálozás • Kisvállalkozások teherbírása • Globalizáció (illegális) Kémiai biztonsági stratégiák kidolgozásának szükségszerűsége
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Veszélyes (vegyi) anyag fogalma Veszélyes anyag: minden anyag vagy készítmény, amely fizikai, kémiai vagy biológiai hatása lévén veszélyforrást képviselhet. A kémiai biztonságról szóló törvény 3. §-a alapján veszélyesnek minősül az az anyag, illetve az a készítmény, amely az osztályozás során az alábbi veszélyességi csoportok bármelyikébe besorolható:
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A veszélyesség meghatározása Kbtv. 3. § E törvény alkalmazása szempontjából veszélyesnek minősül az az anyag, illetve az a készítmény, amely az osztályozás során az alábbi veszélyességi csoportok bármelyikébe besorolható: a) az anyagok és készítmények fizikai, fizikai-kémiai és kémiai tulajdonságai alapján, tűz- és robbanásveszélyesség szerint: aa) robbanó anyagok és készítmények ab) oxidáló anyagok és készítmények ac) fokozottan tűzveszélyes anyagok és készítmények ad) tűzveszélyes anyagok és készítmények ae) kismértékben tűzveszélyes anyagok és készítmények; b) az anyagok és készítmények mérgező (toxikológiai) tulajdonságai alapján, toxikológiai sajátosságok szerint: ba) nagyon mérgezőek bb) mérgezőek bc) ártalmasak bd) maró (korrozív) anyagok és készítmények be) irritáló vagy izgató anyagok és készítmények bf) túlérzékenységet okozó (allergizáló, szenzibilizáló) anyagok és készítmények bg) karcinogén anyagok és készítmények bh) mutagén anyagok és készítmények bi) reprodukciót és az utódok fejlődését károsító anyagok és készítmények c) az anyagok és készítmények környezetkárosító (ökotoxikológiai) tulajdonságai alapján, ökotoxikológiai sajátosságok szerint: ca) környezetre veszélyes anyagok és készítmények
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Mutagén (géntoxikus): a sejtben a genetikai állomány mennyiségének, vagy szerkezetének maradandó megváltozását okozza Daganatkeltő:a kísérleti állatokban, ill. az emberben daganatot okoz, vagy szignifikánsan emeli az adott populációban létrejövő daganatok gyakoriságát Reprodukciót károsító: a szexuális működést, a termékenységet vagy az utódokat károsítjaPerzisztens, Bioakkumulatív, Toxikus (PBT, vPvB): a környezetben (szervezetben) tartósan fennmarad, felhalmozódik, mérgezVízi környezetet károsító: a vízben élő szervezeteket károsítjaNagy mennyiségben termelt (HPV): 1000 t/év vagy felette Kiemelt veszélykategóriák
Országos Kémiai Biztonsági Intézet ÁLTALÁNOS KÜSZÖBÉRTÉKEK
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Elsődleges megelőzés Semmelweis Ignác Fodor József
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A kockázat háromszög Jelenléte a környezetben Toxicitás (akut, szubakut, krónikus, késői, ill. fejletlen szervezetre ható) Összetétel-függő potencia Bio-elérhetőség (normális, ill. előrelátható helytelen használat) Mérgező vegyi anyag Sebezhető egyed Jellemző expozíció Nem Életkor Genetikai háttér Enzim izotípusok DNS repair Metabolizmus Receptorok stb. Expozíciós utak Orális Inhalációs Dermális/nyálkahártyán át történő Az expozíció időtartama Az expozíció dózisa (keverékek, kummulatív expozíció, többféle forrás)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Veszélyeztetett populációk • Biológiai tényezők: • Magzatok, csecsemők, gyermekek • Gravidák • Időskorúak • Szociális tényezők: • Alacsony iskolázottságúak • Munkanélküliek
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A veszélyes vegyi anyagok által okozott mérgezések a megelőzés szempontjából • Akut és szubakut mérgezések • véletlenek, • foglalkozási eredetűek, • víz, • talaj, • levegő által közvetítettek • Késői toxikus hatások • mutagén, daganatkeltő, • reprodukcióra toxikus, • neurotoxikus MEGELŐZENDŐK (Preventálás) KIKÜSZÖBÖLENDŐK (Eliminálás)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A daganatok kialakulásának megelőzése KIINDULÁS (INICIÁCIÓ) ELŐREHALADÁS (PROMÓCIÓ) ELHATALMASODÁS (PROGRESSZIÓ) 2. + JAVÍTÁS SEJTHALÁL SEJTHALÁL 1. - DNS-károsodás OSZTÓDÁS OSZTÓDÁS EGÉSZSÉGES RÁK INICIÁLT DAGANAT SEJTEK SEJT SEJT • kémiai támadás: a DNS károsodása • kémiai támadás: a jelátviteli utak károsodása • Sztochasztikus / determinisztikus hatás (kis dózisok!)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Jelátviteli folyamatok a sejtekben
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A KÉMIAI BIZTONSÁG FOGALMA „A kemizációból, a vegyi anyagok életciklusából származó, a környezet és az ember egészségét károsító kockázatok kezelését – csökkentését, vagy elkerülhetővé tételét – célul tűző, illetőleg megvalósító intézmények, tevékenységek olyan összessége, amely egyidejűleg tekintetbe veszi a fejlődés fenntarthatóságának szükségességét.” A kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény,1. §, a) pont
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A kémiai biztonság alapvető elemei • Veszély azonosítás • Dózis – hatás összefüggések • Expozíció becslés • Kockázat jellemzés • Kockázat kezelés • Kockázat kommunikáció
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A kémiai biztonság érvényességi köre Nemzeti szabályozások Törvények, rendeletek Intézmények Nemzetközi szabályozások ENSZ OECD EU IFCS Toxikológia ECHA SAICM Módszertan REACH GHS
Kivitel Behozatal Raktározás Termelés Szállítás Terjesztés, árusítás Újrahasznosítás Hulladék Felhasználás Országos Kémiai Biztonsági Intézet A vegyi anyagok „életciklusa”
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Országos Kémiai Biztonsági Intézet A szabályozás általános alapelvei • A lehető legalacsonyabb szinten (ALARA elv) • Szubszidiaritás alapján (szabályozás azon a szinten, ahol az a leghatékonyabban tud működni) • Teljes körűen („Szántóföldtől az asztalig” - farm to fork)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet A kémiai biztonság alapelvei az EU-ban (REACH) − a biztonságért az ipar a felelős; − a felelősség kiterjed a gyártási lánc mentén; − a végrehajtás az expozíció jelentősége szerint több lépésben történik; − regisztráció mennyiség és veszélyesség szerint; − a leginkább aggodalomra okot adó anyagokat (pl. CMR, PBT, vPvB,SVHC) csak engedélyezést követően lehet felhasználni; − a veszélyes anyagokat nem veszélyesekkel kell helyettesíteni. 1907/2006/EK rendelet (REACH)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Daganatkeltő anyagok besorolása az ENSZ Nemzetközi Rákkutató Ügynöksége (IARC) szerint IARC 1: emberben epidemiológiai adatokkal is bizonyítottan daganatkeltő anyagok IARC 2A: Emberben valószínűleg daganatkeltő anyagok (állatkísérletekben bizonyított hatás, de a humán epidemiológiai adatok még nem elegendőek, vagy nem konkluzívak) IARC 2B: Emberben feltehetően daganatkeltő anyagok (állatkísérletekben valószínű daganatkeltő hatás, humán epidemiológiai adatok hiányoznak, vagy elégtelenek) IARC 3.: Emberben daganatkeltés szempontjából nem besorolható anyag IARC 4.: nem rákkeltő
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Daganatkeltő anyagok besorolása az Európai Közösség új rendszere (CLP) szerint 1. kategória: Ismert, vagy vélelmezett rákkeltő anyagok 1.A. kategória: Emberre ismert rákkeltő hatású, főként emberre vonatkozó információk alapján 1.B. kategória: Emberben vélelmezett rákkeltő hatású, főként állatokra vonatkozó információk alapján 2. kategória:Feltehetően humán rákkeltő anyagok 1272/2008/EK (CLP) rendelet, I. melléklet, 3.6.1. táblázat
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Kémiai biztonsági mennyiségi korlátok az EU-ban (REACH) Mennyiség Regisztráció Előregisztráció 2008. 12. 01. 1000t/év felett (HPV) (és CMR, PBT, vPvB, 2010. 12. 01. vízi környezetkárosító) 100-1000 t/év 2012. 06. 01. 100-1 t/év 2018. 06. 01. 1 t/év alatt ? 1907/2006/EK rendelet (REACH)
Poliklórozott terfenilek (PTC) Klóretilén (75-01-4) Egyes veszélyes folyadékok Trisz-(2,3-dibróm-propil)-foszfát (126-72-7) Benzol (71-43-2) Azbesztszálak (krocidolit, amozit, antofillit, aktinolit, tremolit, krizotil) Trisz-(azirnidil)-foszfinoxid (545-55-1) Polibrómozott bifenilek (59536-65-1) Egyes növényekből készített porok Benzidin (92-87-5) o-nitrobenzaldehid (552-89-6) Gyökér és fa porok (kemény és puhafa) Ammónium-szulfid (12135-76-1) Ammónium-hidrogén-szulfid (12124-99-1) Ammónium-poliszulfid (9080-17-5) Brómecetsav illékony észterei (metil → butil ~) 2-naftilamin (91-59-8) 4-nitro-bifenil (92-93-3); és 4-amino-bifenil-xenilamin (92-67-1) Ólomkarbonátok Ólomszulfát Higanyvegyületek Arzénvegyületek Szerves ónvegyületek Dibutil-ón-hidrogénborát (DBB) (75113-37-0) Pentaklór-fenol (87-86-5) Kadmium (7440-43-9) Monometil-tetraklór-difenilmetán (76253-60-6) Monometil-diklór-difenilmetán Klórozott difenil-metán származékok Nikkel (7440-02-0) Az 1272/2008/EK (CLP) VI. Mellékletében megjelenő 1A- 1B mutagén, 1A-1B daganatkeltő, és 1A-1B reprodukcióra toxikus vegyi anyagok Kőszénkátrány desztillátumok és maradványok Kloroform (67-66-3) 1,1,2-triklór-etán (79-00-5); 1,1,2,2-tetraklóretán (79-34-5); 1,1,1,2-tetraklóretán (630-20-6); Pentaklóretán (76-01-7); 1,1-diklóretán (75-35-4); és Hexaklór-etán (67-72-1) A 67/548/EK rendelet szerinti tűzveszélyes anyagok Rövidláncú klórozott parafinok (SCCP) (85535-84-8) Azo festékek és színezékek Brómozott difeniléter származékok Nonil-fenol és etoxilátjai (25154-52-3 Króm VI vegyületek Toluol (108-88-3) Triklór-benzol (120-82-1) Policiklusos aromás szénhidrogének (PAH) (BaP, BeP, BaA, CHR, BbFA, BjFA, BkFA, DBAhA) Ftalátok: Bisz-(2-etilhexil)-~, dibutil-~, benzil-butil-~, di-izonil-~, di-izodecil-~, di-n-oktil ~, Perfluoro-oktán-szulfonátok (PFOS) 2-(2-metoxi-etoxi)-etanol (DEGME) (111-77-3) és 2-(2-butoxi-etoxi)-etanol (DEGBE) (112-34-5) Metilén-difenil-diizo-cianát (MDI) (2647-40-5) Ciklohexán (110-82-7) Ammónium-nitrát (6484-52-2) Országos Kémiai Biztonsági Intézet Korlátozások a REACH alatt (XVII. melléklet)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Különös aggodalomra okot adó (SVHC) anyagok Trietil-arzenát (427-700-2) Antracén (204-371-1) Diamino-defenil-metán (MDA) (202-974-4) Dibutil-ftalát (DBP) (201-557-4) Kobalt-diklorid (231-589-4) Diarzén-pentaoxid (215-116-9) Diarzén-trioxid (215-481-4) Nátrium-dikromát (234-190-3) Tercbutil-trinitro-xilol (musk xylene) (201-329-4) Bisz-(etilhexil)-ftalát (DEHP) (204-211-0) Hexabromo-ciklo-dodekán (HBCDD) (247-148-4) Rövidláncú (C10-13) klórozott paraffinok (287-476-5) Bisz-(tributil)-cinkoxid (200-268-0) Ólom-hidrogén-arzenát (232-064-2) Benzil-butil-ftalát (BBP) (201-622-7)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Osztályozás és jelölés GHS-CLP(Globálisan Harmonizált Rendszer - Osztályozás és jelölés) A Vegyi Anyagok Osztályozásának és Címkézésének Globálisan Harmonizált Rendszere ENSZ – EU Veszélyességi kategóriák szerint (Maró, tűzveszélyes, robbanásveszélyes, egészségre káros, stb.) Mérgező tulajdonságok szerint (Mutagén, daganatkeltő, szaporodást károsító, stb.) Piktogramok: 1272/2008/EK rendelet (CLP)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Biztonsági jelölések GHS-CLP (2010-2015-től): Veszély jelzése (példa): Piktogram + „Veszély” ill. „Figyelem” H mondat és H szám (Figyelmeztetés): a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes keverékek felhasználásának kockázatára utaló mondat, illetőleg e mondat sorszáma Karc.Kat.1A;H350 Veszély;H331 H350-331 „Rákot okozhat. Belélegezve mérgező” P mondat és P szám (Óvintézkedés): a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes keverékek biztonságos használatára utaló mondat, illetve e mondat sorszáma Megelőzés: P201 Ismerje meg az anyagra vonatkozó külön utasításokat használat előtt. Elhárító intézkedés: P308+313 Expozíció gyanúja esetén orvosi intézkedést kell kérni Jelenlegi: Veszély jelzése (példa): T (mérgező) R mondat és R szám (Kockázat): a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények kockázataira utaló mondat, illetőleg e mondat sorszáma Karc.Kat.1;R45 T;R23 R45-23 „Rákot okozhat. Belélegezve mérgező is” S mondat és S szám (Biztonság): a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények biztonságos használatára utaló mondat, illetve e mondat sorszáma S53-36/37/39 Kerülni kell az expozíciót, használatához külön utasítás szükséges. Megfelelő védőruházatot, védőkesztyűt és szem/arcvédőt kell viselni. 44/2000. (XII. 27.) EÜM rendelet 1272/2008/EK rendelet Mellékletei
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Egyes veszélyes anyagok harmonizált osztályozása és címkézése - 1272/2008/EK (CLP) rendelet, VI. melléklet, 3. rész - Veszélykategóriák és jelzésük Robbanásveszélyes E Égést tápláló/oxidáló O Fokozottan tűzveszélyes F+ Tűzveszélyes F Kis mértékben tűzveszélyes R10 Nagyon mérgező T+ Mérgező T Ártalmas Xn Maró C Irritatív Xi Túlérzékenységet okozó R42 és/vagy R43 Daganatkeltő Karc. kat. [1, 2, vagy 3] Mutagén hatású Muta. kat. [1, 2, vagy 3] Szaporodást károsító Repr. kat. [1, 2, vagy 3] Környezetre veszélyes N vagy R52 és/vagy R53
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Munkahelyi levegő és biológiai határértékek 4. § (1) A veszélyes anyagok munkahelyi levegőben megengedett átlagos koncentráció és csúcskoncentráció határértékeit, illetve maximális koncentrációk értékeit az 1. számú melléklet tartalmazza. (2) Azon veszélyes anyagokat és készítményeket, amelyek biológiai monitorozása kötelező, ezek biológiai expozíciós mutatóit és a biológiai expozíciós mutatókra vonatkozó megengedhető határértékeket a 2. számú melléklet tartalmazza. ÁK (Megengedett átlagos koncentráció): a légszennyező anyagnak a munkahely levegőjében egy műszakra megengedett átlag koncentrációja, amely a dolgozó egészségére általában nem fejt ki káros hatást. CK (Megengedett csúcskoncentráció): (rövid ideig megengedhető legnagyobb levegőszennyezettség); a légszennyező anyagnak egy műszakon belül az 1-3. pontokban foglaltak szerint megengedett, az ÁK értéket meghaladó legnagyobb koncentrációja (az ÁK- és CK-értékre vonatkozó követelményeknek egyidejűleg kell teljesülniük). MK (Maximális koncentráció): a műszak során eltűrt legmagasabb koncentráció, a maximális koncentrációban végzett munka esetében a dolgozó teljes munkaképes élete során (18-62 évig) a potenciális halálos kimenetelű egészségkárosító kockázat (rosszindulatú daganatos megbetegedés kockázata) 10 mikrorizikó/év. 25/2000. (IX. 30.) EüM-SzCsM együttes rendelet
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Daganatkeltő hatások
Magyarázat: Országos Kémiai Biztonsági Intézet Veszélyes anyagok munkahelyi levegőben megengedett ÁK- és CK-, illetőleg eltűrhető MK értékei 25/2000 (IX. 30.) EüM-SzCsM együttes rendelet, I. melléklete)
Országos Kémiai Biztonsági Intézet Biztonsági adatlap Kbtv. 22. § (1) A munkahelyi egészség és biztonság, illetőleg a környezetvédelem érdekében szükséges intézkedések megtétele céljából veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény a tevékenységet foglalkozásszerűen végző személy számára a gyártó vagy az importáló által elkészített biztonsági adatlappal hozható forgalomba. Az adatlap tartalmazza az egészség és a környezet védelméhez szükséges információkat. (2) A tevékenységet végzőt a forgalmazó legkésőbb a termék első alkalommal történő kiszolgálásakor látja el a biztonsági adatlappal. A termék ismételt kiszolgálásakor a forgalmazónak a tevékenységet végzőt annak külön kérésére kell csak a biztonsági adatlappal ismételten ellátnia. ! 44/2000. (XII. 27.) EÜM rendelet a veszélyes anyagokkal és a veszélyes készítményekkel kapcsolatos egyes eljárások, illetve tevékenységek részletes szabályairól