330 likes | 485 Views
Espen Johnsen FG Observasjonsmetodikk. Foto: Rudolf Svensen. Innhold. Livshistorie og utbredelse av tobis ICES sin inndeling av tobisområder Den norske forvaltningsmodellen Bakgrunn Hvordan vurderer ICES modellen? Tobisfiskeriet i 2011 Hvordan er utsikten for tobisbestanden i 2012?.
E N D
Espen Johnsen FG Observasjonsmetodikk Foto: Rudolf Svensen
Innhold • Livshistorie og utbredelse av tobis • ICES sin inndeling av tobisområder • Den norske forvaltningsmodellen • Bakgrunn • Hvordan vurderer ICES modellen? • Tobisfiskeriet i 2011 • Hvordan er utsikten for tobisbestanden i 2012?
Livshistorie og utbredelse av tobis Høst Dvale i sanden Sommer Vinter BUNNSLÅING GYTING Spiser om dagen Vår
Gyting • Midtvinters(rundt nyttår) • Eggene legges på sanden • Lang klekkesesong; klekkes i februar-mai Høst Dvale i sanden Sommer Vinter BUNNSLÅING GYTING Spiser om dagen Vår
Larvefasen • 32-90 dg pelagiskfase • 6-15 mm, passiv drift • 20-30 mm, svømmer • Samlersegiområder med mye zooplankton Høst Dvale i sanden Sommer Vinter BUNNSLÅING GYTING Spiser om dagen Vår
Høst Dvale i sanden Sommer Vinter BUNNSLÅING GYTING Spiser om dagen Vår
Post larve-stadiet/voksen • Gjemmersegisandennår den ikkebeiteristim • Om vinterennårtemperaturen og byttedyrmengdenerlav (september-mars) • Om natten (visuellebeitere) • O-gruppe starter overvintringensenerepåhøsten • 1-gruppe starter beitingtidligerepåvåren Høst Dvale i sanden Sommer Vinter BUNNSLÅING GYTING Spiser om dagen Vår
Avhengig av bunnsubstrat der den kan gjemme seg og spare energi Behrens, J. W. et al., 2007
Tobisutbredelsen i Nordsjøen Jensen et al. 2011
ICES sin inndeling av tobisområder Sandeel management in the North Sea is based on the (invalid) assumption that there is a single stock whenthere is strong evidence of a number of spatially distinct (sub-)stocks.” ICES, 2009
Fra ett til sju områder 7 5 • Områdedeling basert på • Larvedrift • Vekstforskjeller • Alder ved gyting • Ny modell for bestandsberegning • Skrapetokt i desember brukes til å forutsi årsklassestyrke • Akustikk inngår som datagrunnlag i nord 3 4 2 1 • * Område 6 er Kattegat
ICES råd, kvoter & landinger 2011 * Egen forvaltning og kvotefastsettelse i NØS
Den norske forvaltningsmodellen • Bakgrunn • Hvordan vurderer ICES modellen?
Fangst per år i 1000’ tonn Fiskeriet krasjet i 2003
Ekstra alvorlig i NØS med mange tomme felt fra slutten av 1990-årene X X X X X X X
Havforskningsinstituttet gav tilleggsråd for NØS • 2005 - 2008: innskrenket fiskeperiode 1. april - 23. juni • 2006: Begrenset forsøksfiske • 2007: Kvote på 51 000 t (30% av 170 000 t) • 2008: Kvote på 128 000 t (stengt 2. juni) • 2009: NØS stengt for alt tobisfiske • 2010: Eksperimentelt fiskeri (20 000 t) + 30 000 t (23.april – 23. juni)
Havforskningsinstituttet gav tilleggsråd for NØS • Vanskelig for fiskere, forvaltning og rådgivere
Områdebasert forvaltning i NØS - Målsetning - • Bærekraftige lokale gytebestander i hele utbredelsesområdet for tobis i norsk sone • Større og mer stabil fangst • Økosystemforvaltning
Områdebasert forvaltning i NØS - Prinsipp - • 6 områder (2 subområder) • Årlige vekslinger • Toktresultat i år (y) gir • Åpne eller stenge område i år y+1 • Foreløpig totalkvote for åpne subområder i år y+1 • Toktresultat i år y+1 • Rekrutteringsestimat • Eventuelt åpne nye områder • Eventuelt øke kvote • Sesong: 23.april – 23.juni • Minstemål
Hva mener andre (ICES)? • Har enda ikke blitt forespurt om å vurdere forvaltningsmodellen • Enkelte medlemmer i ICES synes modellen er meget interessant • Danmark synes det er underlig at Norge kan gi høy kvote i NØS, mens ICES anbefaler 0 i omtrent samme område
Tobisfiskeriet i 2011 • Tokt og fiskeridata gav grunnlag for en foreløpig kvote på 60.000 tonn • Hva avdekket toktet i 2011?
Tobisfiskeriet i 2011 • Andel ettåringer i fangstene < 1% !
Tobistokt 2011 - Undersøker alle områder -
Geografisk fordeling av tobis i NØS 2009 2010 2011
Tokt: Aldersfordelinger 2009 2010 2011
Tokt 2011: Andel ettåringer 0% 38% 0% 3% 5% 11% 0% 5% 1%
Hvordan er utsikten for tobisbestanden i 2012? • Mindre mengde tobis i 2011 enn i 2010 grunnet en meget liten 2010 årsklasse • Stor andel gytere, dvs. 2- og 3 åringer • Disse kunne gyte vinteren 2010/2011 og kan gyte vinteren 2011/2012 • Er i større grad avhengig av en god rekruttering i 2012