140 likes | 348 Views
Are Romania nevoie de regiuni? Proiect SAR – Banca Mondiala (portalul Romania Gateway). Sorin Ionita Societatea Academica din Romania Cluj, octombrie 2002. Termeni.
E N D
Are Romania nevoie de regiuni?Proiect SAR – Banca Mondiala (portalul Romania Gateway) Sorin Ionita Societatea Academica din Romania Cluj, octombrie 2002 Sorin Ionita
Termeni • Administratie locala (AL, local government): nivel de organizare a statului cu autonomie bazata pe legitimitate politica proprie (structuri alese) – actualmente, Romania are 2 niveluri: localitati si judete • Regiuni de dezvoltare (RD): unitati tip EU initial statistice (NUTS 2), apoi cu rol in aplicarea politicilor de dezvoltare; Romania are 8, formate ca asociatii de judete Sorin Ionita
Descentralizare • Descentralizarea reala (devolution) = transferul catre AL a puterii de decizie (atributii si venituri) • Compromisuri (trade-offs) in descentralizare: • Subsidiaritate (unitati AL cat mai mici) vs. eficienta in furnizare (dimensiuni AL in functie de optimul economic al fiecarui serviciu) • Autonomie locala mare (% mare de venituri proprii; libertate de decizie in cheltuire) vs. echilibrare (% mare de transferuri; functii mandatate) Sorin Ionita
Proiecte de “regionalizare” actuale in dezbatere • Modelul actual: 2 niveluri AL; RD sunt instrumente statistice si instrument de aplicare a politicilor europene si nationale; au un executiv (ARD) ne-politic • Regionalizare A: transformare RD in AL – consilii regionale alese si structuri executive (Polonia in 1999); Romania va avea 3 niveluri AL Sorin Ionita
Proiecte de “regionalizare” actuale in dezbatere • Regionalizarea B: Transformarea RD in AL si desfiintarea judetelor; Romania va avea tot 2 niveluri AL (practic, judete mai putine si mai mari) (4.) Regionalizare A sau B – dar nu pe structura actualelor RD Sorin Ionita
Chestiuni de discutat • Cine ce proiect sustine (guvern, PNL, alte partide, asoc. localitati, asoc. judete, grupuri soc civila)? • Care sunt argumentele pro / contra pentru fiecare proiect? • Care sunt optiunile facute pe dimensiunile • Subsidiaritate / economii de scala in furnizare (in general; pe fiecare serviciu furnizat) • Autonomie largita / echilibrare regionala • Politica de dezvoltare: in ce consta? Si cine o aplica (le ce nivel)? Sorin Ionita
Comparatii regionale Organizare si marime AL (numar mediu locuitori) Niveluri AL Niv. inferior AL Niv. superior AL Cehia 3 1.670 720.000 Slovacia 2 1.850 510.000 Ungaria 2 3.315 590.000 Ucraina 3 4.770 2.050.000 Estonia 2 6.120 96.000 Romania 2 7.730 550.000 Albania 3 8.800 275.000 Croatia 2 10.900 230.000 Polonia 3 15.600 2.400.000 Bulgaria 2 30.400 920.000 Slovenia 1 32.200 - Lituania 2 66.900 371.000 Sorin Ionita
Economii de scala in servicii locale Baza furnizare Practica Educatie preuniv. Marimea scolii CMU orizontal Educatie preuniv. Marime district scolar CMU in forma de “U”; optim intre 10,000-24,000 elevi Pompieri Marime district Rezultate inconcluzive: “U” (100,000)/ sau descrescator Asistenta medicala Marime spital CMU descrescator Asistenta medicala Marime district “U” (150,000) Colectare gunoi Marime district CMU orizontal Canalizare Marime district CMU descrescator pana la 100,000; apoi orizontal Tratare apa Marime statie CMU descrescator Alimentare apa (urban) Marime district “U” (200,000) CMU = costuri medii pe unitate furnizata Sorin Ionita
Dezvoltarea – diferente regionale I Sorin Ionita
Dezvoltarea – diferente regionale I • Disparitati masive apar doar intre Muntenia si restul; Moldova si, partial, Oltenia sunt in urma • Zona NW este relativ saraca in ce priveste colectarea IVG • SE cuprinde Dobrogea + Braila si Vrancea; ultimele trag zona in jos; fara ele, Constanta este al doilea judet ca dezvoltare dupa Ilfov-Buc. • Concluzie: zonele cele mai puternic dezvoltate sunt “Muntenia industriala” si Constanta Sorin Ionita
Dezvoltarea – diferente regionale II Sorin Ionita
Dezvoltarea – diferente regionale II Structura veniturilor pe regiuni, comparata cu media nationala, arata directia transferurilor de resurse: • Autosuficienta (self-reliance): doar Muntenia (singurul donator net); apoi in ordine, SE si Banat; ultimele sunt Moldova, Oltenia si Centru • Transferuri cu destinatie: Muntenia, SE si Banat donatoare nete; Ardealul (NW si Centru) cel mai important primitor de fonduri • Transferuri de echilibrare: Muntenia si Centru donatori; Moldova si Banat primitori Sorin Ionita
Dezvoltarea – diferente regionale II Concluzie: • Muntenia e singura donatoare de resurse pe toate componentele • Dobrogea este a doua zona ca nivel dezvoltare, dupa “Muntenia industriala” (Ilfov-Buc, Ph, Ag) • Banatul pierde prin: insuficienta exploatare a bazei de venituri proprii (probabil, in spec. impozit pe proprietate); si prin fondurile de echilibrare absorbite in Caras-Severin Sorin Ionita
Dezvoltarea – zone defavorizate Sorin Ionita