120 likes | 701 Views
FÜÜSIKA. Liikumine ja vastastikmõju, töö ja energia. Liikumine ja vastastikmõju. Mehaaniline liikumine. Mehaaniliseks liikumiseks nimetatakse kehaasukoha muutumist teiste kehade suhtes
E N D
FÜÜSIKA Liikumine ja vastastikmõju, töö ja energia
Mehaaniline liikumine • Mehaaniliseks liikumiseks nimetatakse kehaasukoha muutumist teiste kehade suhtes • Trajektooriks nimetatakse mõttelist joont, mida mööda keha liigub, trajektoori kuju järgi saab liikumist liigitada sirgjooneliseks ja kõverjooneliseks. • Teepikkuseks nimetatakse trajektoori pikkust, mille keha läbib mingi ajavahemiku jooksul • Ajavahemik näitab liikumise kestust • Keha kiiruseks nimetatakse füüsikalist suurust, mis võrdub keha poolt läbitud teepikkuse ja selleks kulunud aja jagatisega • Liikumist, kus keha kiirus ei muutu, nimetatakse ühtlaseks liikumiseks • Liikumist, kus keha kiirus muutub, nimetatakse mitteühtlaseks liikumiseks
Võnkliikumine • Võnkliikumiseks ehk võnkumiseks nimetatakse liikumist, mis kordub kindla ajavahemiku järel • Võnkeperioodiks nimetatakse ajavahemikku, mis kulub ühe täisvõnke sooritamiseks • Sageduseks nimetatakse võnkeperioodi pöördväärtust
Keha inertsus • Inertsus väljendub selles, et keha kiiruse muutumiseks kulub alati teatud aeg • Mida inertsem on keha, seda suurem on keha mass
Kehade vastastikmõju • Jõud on füüsikaline suurus, mis iseloomustab ühe keha mõju teisele kehale • Jõud, millega kaks keha teineteist mõjutavad, on suuruselt võrdsed ja suunalt vastupidised
Mehaaniline töö • Mehaaniliseks tööks nimetatakse füüsikalist suurust, mis võrdub jõu ja selle jõu mõjul keha poolt läbitud teepikkuse korrutisega • Mehaanilist tööd tehakse siis, kui keha liigub mingi jõu mõjul • Tehtud töö arvutamiseks on valem: A = FsTöö = jõud x teepikkus
Võimsus • Võimsuseks nimetatakse füüsikalist suurust, mis võrdub tehtud töö ja selle tegemiseks kulunud ajavahemiku jagatisega • Töö tegemise kiiruse iseloomustamiseks on kasutusele võetud mõiste võimsus • Võimsus näitab ajaühikus tehtud töö suurust
Mehaaniline energia • Keha võimet teha tööd nimetatakse energiaks • Deformeeritud vedru omab võimet teha tööd, keha tõstmisel tehakse tööd, maapinna kohale tõstetud keha omab energiat • Energiat, mida keha omab liikumise tõttu, nimetatakse kineetiliseks energiaks • Mehaanilise energia jäävuse seadus: kõikides mehaanilistes nähtustes, kus ei esine hõõrdumist, on mehaaniline energia jääv
Kang • Kang on tasakaalus, kui kangile mõjuvad jõud on pöördvõrdelised jõu õlgadega
Mehaanika kuldreegel • Kaldpinnaga võidetakse jõus niimitu korda, kui mitu korda on kaldpinna pikkus suurem kaldpinna kõrgusest • Lihtmehhanismid: kang, hammasratasülekanne, tiguülekanne • Hammasratasülekandega võidetakse jõus niimitu korda, kui mitu korda on suurema hammasratta hammaste arv suurem väiksema hammasratta hammaste arvust