370 likes | 627 Views
Varför?. Sommaren 2000 – Översvämningar i Ljungan. Foto: Patrik Österberg, Sundsvalls Tidning. Augusti 2001 – Skyfall i Sundsvall. September 2001 Intensiva regn i Sundsvall. Nybrogatan/Södra Järnvägsgatan i centrala Sundsvall. Bergsåker/Sundsvall. Foto MittSverige Vatten.
E N D
Sommaren 2000 – Översvämningar i Ljungan Foto: Patrik Österberg, Sundsvalls Tidning
Augusti 2001 – Skyfall i Sundsvall September 2001 Intensiva regn i Sundsvall Nybrogatan/Södra Järnvägsgatan i centrala Sundsvall Bergsåker/Sundsvall Foto MittSverige Vatten
Tog klimatförändringarna en paus under vintern 09/10 ? Väderbeskriver de aktuella förhållandena. Vädret kan variera från dag till dag eller mellan olika månader eller år. Klimat är en statistisk beskrivning av vädret på en plats, under en längre tidsperiod (flera decennier), med medelvärden, extremer och så vidare. Klimatet varierar därför inte exempelvis från dag till dag.
Temperaturens avvikelse på jorden under dec till feb 09/10, jämfört med medel under 1971-2000
Temperaturens avvikelse på jorden under dec till feb 09/10, jämfört med medel under 1971-2000 Hur var väderläget hos oss? Ett mäktigt och ovanligt långvarigt högtryck gav oss vindar från Sibirien. De styrde bort de av golfströmmen värmda atlantvindarna, som istället nådde Grönland H
Dec till feb 09/10 i ett klimatperspektiv • Den 5:e varmaste (dec - jan) på jorden, sedan 1880 • Den 9:e varmaste på norra halvklotet, sedan 1880 • Den 2:a varmaste på södra halvklotet, sedan 1880
Klimat- och sårbarhetsutredningen är en av flera bakgrunder till vårt projekt
Projektets organisation Ledningsgrupp kommundirektionen Styrgrupp utsedd av kommundirektionen Projektledare (samt en informatör på 40 %) Ett flertal arbetsgrupper och delprojektledare
Arbetsgrupper Lokal klimatscenarier Selångersån Dagvatten Krisberedskap Havet Ras och skred Miljörisker Hälsofrågor Positiva effekter Information EU-projekt Förvaltnings- och bolagsspecifika analyser
Analys av kommunkoncernens sårbarhet och anpassningsbehov Höjda havsnivåer? Andra översvämningsrisker Avledning av dagvatten Ras och skredrisker Skador på infrastruktur Störningar och risker för samhällsviktiga funktioner Skador på vägar Mobilisering av markföroreningar och andra föroreningsrisker Vattenmiljö och vattenkvalitet Hälsofrågor – smittspridning, värmeböljor, behov av komfortkyla, etc Fukt och mögel Frostsprängning Torka - skogsbränder, bevattningsbehov, mm Driftsfrågor Planeringsfrågor etc Foto Sundsvalls Tidning
Sveriges medelnederbörd ökar … Och kommer att fortsätta att öka, främst under vintermånaderna
Frekvensen extrema skyfall ser ut att öka redan idag … Diagram från SMHI. Varje stapel i diagrammet visar antalet extrema skyfall per tioårsperiod sedan 1930 i Sverige. För att räknas krävs minst 90 mm (dygn) över ytan minst 1000 km2 och att nederbörden registreras i en officiell nederbördsmätare.
Stora översvämningar– inte säkert att det blir värre i Sundsvall Risken för sensommar- och höstöversvämningar ökar, men vårfloden minskar framför allt längre fram i scenarierna Forskningssamarbete med SMHI om successiva flödesförändringar i Selångersån Ett nivåövervaknings- och prognossystem byggs Med nyare och fler klimatmodeller än i Klimat- och sårbarhetsutredningen
Dagvatten • Ansvarsfrågor • Kända sårbarheter • Avrinning av intensivare nederbörd – samarbete med E4 och Sweco Mogatan 27 augusti 2001 Foto Sundsvalls tidning Risken för plötsliga och lokala översvämningar ökar – regnskurarna blir kraftfullare (i Sundsvall gäller det främst under sensommaren och hösten)
Inventering av kända sårbarheter och erfarenheter i GIS-miljö
Ras och skred • Vi utreder 4 typfall/pilotområden • Genomför en geoteknisk utredning med klassiska beräkningsgrunder • Gör om utredningen med nya ingångsdata från klimatscenarier • Bedömer vad det har för konsekvenser för övriga riskområden • Dokumentera i bland annat GIS
Delta Commissions (Holland) resultat om • höjningar av havets nivå • 0,65 till 1,3 m till 2100 • 2,0 till 4,0 m till 2200 • Omräknat till oss (med bland annat hänsyn till landhöjningen): • Från en någon decimeters sänkning till närmare 0,5 m höjning till 2100 • Från knappt 0,5 till drygt 2 m till 2200
Vi har genomfört en laserskanning för bättre höjddata i Sundsvall och längs Selångersån
”En återställning av havets nivå till 1930/40 - talet”
Framtagande av en långsiktlig strategi för att hantera risker för nivåförändringar i havet
Hälsofrågor Värmeböljor Fukt och mögel Smittspridning Luftkvalitet Vattenkvalitet
Dricksvattenkvalitet • Förändrad ytvattenkvalitet påverkar grundvattensystemen • (med infiltration av ytvatten som bas i grundvattenbildningen) • Ökande föroreningsrisker vid skyfall (kemiska och mikrobiella) Infiltration av ytvatten Ökat humusinnehåll i ytvatten (Humus är nedbrytningsprodukter från växter) Grundvattentäkt Mer humus vid infiltration ökar syreförbrukningen i grundvattensystem, med till exempel ökande järn-/manganhalter som följd.
Miljörisker – klimatförändringar kan öka vissa spridningsrisker
I medeltal sjunkande markvattenhalter under främst våren samt juni/juli Risken för svårare torkor ökar i juni och juli Markvattenhalternas medelförändring i % Resultat från 6 olika klimatmodeller Foto Räddningstjänsten, Ånge
Krisberedskap… exempelvis hemtjänsten måste fram i alla väder
Bolags och förvaltningsspecifika analyser Exemplet fastigheter – identifierade problemställningar att hantera • Mer frekvent med slagregn • Nollpassager ökar i antal => halkbekämpning blir klart dyrare • Nollpassager ökar i antal => risk för frostsprängning av murverk och putsade fasader • Mer vinternederbörd, risk för höga taklaster (fuktig snö, kanske rent utav regn i snö) • Höga daggpunktstemperaturer på sensommaren? Kondens - fukt-/mögelproblematik • Skyfall - Vattenavledning på tomter och tomters topografi • Ökat kylbehov • Steg 1: Solavskärmning + korrigera dumheter med ”varma luftintag” o dyl • Steg 2: Miljövänlig kyla (bortom år 2040?) Mer värmeböljor? • Tuffare torrperioder sliter sannolikt mer på träkonstruktioner • Fuktigare och längre höstar kanske sliter mer på träkonstruktioner • Skyfall kan kanske förorsaka kollaps av platta tak där vattenavbördningen inte fungerar riktigt bra • Tjälproblemen kanske ökar p g a mer vatten i marken med ökat portryck som följd • Dock måste framhållas att: • Uppvärmningskostnaden kommer att minska – minskningen behövs för att finansiera problemen noterade ovan.
Projektinformation Hemsida Broschyr Förhandsrapporter/rapporter Informationsfilm Facebook Föreläsningar Viktigt med samverkan med andra projekt
En viktig framgångsfaktor för projektet är också samarbeten med andra projekt. · E4-Sundsvall · RSA-projekt, Räddningstjänsten · Varumärke Sundsvalls Kommun · SAMT · Övningsprojekt, Räddningstjänsten och länsstyrelsen · Norra och södra kajen, projektgrupper · Kajrenovering-SBK · Kommande ÖP-arbete · Klimatanpassning i andra kommuner · Utvecklingsprojekt - avledning av nederbörd i urbana miljöer på SWECO · Klimatforskning på SMHI
Att finansiera klimatanpassningen åren framöver En del av vår klimatanpassning går säkert att göra inom ramen för normalt underhåll, reinvesteringar eller nyinvesteringar Men då måste vi med kunskap börja göra rätt redan idag Om vi hanterar hotbilderna kan vi också planera för möjligheterna Och vi ska se de nya möjligheterna som kan finnas i ett förändrat klimat …
Exemplet ”Ringen” – att arbeta med en vision Visionen ”Ringen” ritades 1995 och då var bilden ca 35 % sann. 15 år senare har bilden blivit 85 % sann, genom att visionen har funnits med vid normala reinvesteringar och underhållsåtgärder ”Ringen” är ett system för reserv- vattenförsörjning på vattenlednings- nätet i Sundsvall
Konsekvent långsiktig minskning av det fossila beroendet Successiv konvertering till fjärrvärme Strukturerat energispararbete Hög målsättning avseende energi-effektiv utformning vid ny-, om- och tillbyggnad Annat exempel
Visionen är att Sundsvall ska bli ”safe for climate change impact”och vara en attraktiv stadi framtiden Projekt Klimatanpassa Sundsvall ska ge underlag Och vi har sannolikt ”goda förutsättningar”
… och vi ska inte hamna bland de dåliga exemplen, som idag visas i olika föreläsningar runt omkring i landet Nybyggda hus i Kalmar som är svåra att skydda mot framtida höjningar i havet Nybyggda hus på mark med risk för översvämning i Karlstad
Lennart Olsson • Delprojektledare Klimatanpassa Sundsvall – Havets nivå • Fastighetschef – Sundsvalls Kommun • Övriga uppdrag: - Ordförande i Kommunaltekniska Föreningens Kommitté • för bygg- och förvaltningsfrågor • - Medlem i Redaktionsrådet för Stadsbyggnad • - Ledamot i SVR:s Regionala Styrelse • - Ledamot Styrgrupp Projekt inom SKL:s Utvecklingsfond Bakgrund: Civilingenjör Väg & Vatten Chalmers Kompletterad med ekonomi, administration, juridik, management, energi, projektledning, entreprenadjuridik mm Projektör, entreprenör, projektledare, fastighetschef, regionchef, teknisk chef Fastighetschef, Sundsvalls Kommun
Mats Bergmark • Projektledare Klimatanpassa Sundsvall (drygt 2 år) • Utvecklingschef - Vatten, MittSverige vatten • Övriga uppdrag: - VAKA – Nationella vattenkatastrofgruppen • - Regeringens Klimat- och sårbarhetsutredning • (Ansvarig utredare för dricksvattenfrågor, 06/07) - Klimatkonsekvens-utredning på SGU • - Referensgrupp för Klimatportalen • - SAMVA • - Styrgrupp Chalmers vattenforskning Bakgrund: Examen hydrogeologi, Uppsala Universitet. Kompletterat med meteorologi / klimatologi, Uppsala Universitet Entreprenör / brunnsborrare / hydrogeolog, Sven Andersson AB Hydrogeolog / dammkontrollant, Geoprojektering AB Vatten- och miljökonsult / kontorschef, VBB Viak Produktionschef, Sundsvall Vatten