450 likes | 658 Views
Aegean Pronssikausi. Vesa-Pekka Herva. Luento 30.9.-11.11.2003 Ti ja to, klo 12-14 (ei vko 44) Sali F211 Korvaa Har340 (tai sop.) Tentti? Yhteystiedot Huone F119 (tutkijat) 09-191 23575 / 040-588 3717 maherva@paju.oulu.fi. Aegean alue. Luennon sisältö. Tutkimushistoria
E N D
Aegean Pronssikausi Vesa-Pekka Herva
Luento 30.9.-11.11.2003 • Ti ja to, klo 12-14 (ei vko 44) • Sali F211 • Korvaa Har340 (tai sop.) • Tentti? • Yhteystiedot • Huone F119 (tutkijat) • 09-191 23575 / 040-588 3717 • maherva@paju.oulu.fi
Luennon sisältö • Tutkimushistoria • Antiikin myytit ja antiikin historioitsijat • Klassillisen arkeologian synty • Kreikan pronssikauden löytyminen • Myöhempi kehitys • Kreikan pronssikauden kronologia • Suhteellinen kronologia • Absoluuttinen kronologia • Ympäristö ja luonnonvarat
Kreikka ennen pronssikautta • Esipalatsikausi • Minolainen kulttuuri • Ensimmäinen palatsikausi Kreetalla • Toinen palatsikausi Kreetalla (+Thera) • Kolmas (mykeneläinen) palatsikausi Kreetalla • Mykeneläinen kulttuuri • Kuiluhautaperiodi • Mykeneläisten palatsien nousu ja tuho • Pronssikauden loppu Kreikassa
Antiikin myytit • Antiikin aikana ei tiedetty mitään faktuaalista pronssikaudesta • Ei kirjallisten dokumenttien jatkumoa • Antiikin kirjallisissa lähteissä viittauksia myyttiseen menneisyyteen. • Hesiodos, Työt ja Päivät (n. 700 eKr.) • Homeros, Ilias ja Odysseus (700-l. eKr.)
Hesiodos • Hesiodoksen viisivaiheinen historia • Hesiodoksella ei ”oikeaa” tietoa menneisyydestä • Ei käsitystä Kreikan ”pimeästä kaudesta”
Homeros • Kuvaus Troijan sodasta • Ei viittausta pronssikauteen tai -aikaan Homeros, Odysseus ja laululinnut
Kreikan muu mytologinen perinne • Osa tarinoista sijoitettu Troijan sotaa vanhempaan aikaan • Myytit yleisiä ja epämääräisiä • Theseuksen tarina Theseus tappaa härkäpään
Antiikin historioitsijat • Herodotos (n. 484-30 eKr.): • Troijan sota ~ persialaissodat • Troijan sota n. 1250 eKr. • Thukydides (n. 455-400 eKr.): • Herodotosta kriittisempi • Troijan sota todellinen • Kreetan kuninkaan Minoksen merivalta
Antiikin matkakertomukset • Pronssikauden jäänteitä ollut näkyvissä antiikin aikana • Pausanias (100-l. jKr.) kuvailee Mykeneä Mykenen leijonaportti ja kyklooppimuuria
Klassillisen arkeologian kehitys • Renessanssi • 1700-l. loppuun eurooppalaista kulttuuria pidettiin alkuperältään roomalaisena ja kristillisenä • Kaivaukset Herculaneumissa (1738) ja Pompeijissa (1748) • 1700-l. puolivälissä kiinnostus Kreikan esineisiin ja monumentteihin
Johann Joachim Winckelmann (1717-68) • Geschichte der Kunst des Alterthums (1764): antiikin veistotaiteen luokittelu • Romantiikan nousu • Kreikka eurooppalaisen sivistyksen kehtona • Saksalainen idealismi
1800-l. Kreikan klassisen kauden taidetta ihailtiin Euroopassa • Muiden kulttuurien esineiden vertaaminen Kreikan taiteeseen • Vahingossa löytyneet pronssikautiset esineet ”varhaisia”, ”karkeita”, ”barbaarisia” ja ”groteskeja” • 1800-l. loppupuolella ”arkeologian” harrastaminen yleistyy
Kreikan pronssikauden löytyminen • George Grote, The History of Greece (1846-56): • Kreikan historia alkaa 776 eKr. • Mytologian sisältämät viittaukset varhaisempaan aikaan kuuluvat myyttiseen menneisyyteen, ei historiantutkimukseen • Käännekohta Troijan löytyminen
Homeroksen kuvaus Troijasta • Kiinnostus kaupungin sijaintiin antiikista lähtien • Troaksen maakunta Luoteis-Anatoliassa • Ei tietoa täsmällisestä paikasta, myös olemassaoloa epäiltiin
Frank ja Frederick Calvert • Koekaivaukset 1850/60-l. • Bunarbashi ja Hissarlik • Hissarlikista hellenistisiä jäänteitä, Troija? • Rahoituksen puuttuessa työ keskeytyi Frank Calvert
Heinrich Schliemann (1922-90) • Kaivaukset Hissarlikissa 1870-73 • Todettiin useita päällekkäisiä asutusvaiheita
Troija I:n perustuksia • Schliemann leikkasi kukkulan kahtia • Kuvitteli Homeroksen Troijan alimmaiseksi
”Priamoksen aarre” löydettiin 1873 • Schliemann riitoihin turkkilaisten kanssa
Schliemannia kritisoitiin jo omana aikanaan • pakkomielteinen, patologinen tapaus • Jatkoi kaivauksia Kreikassa
Schliemann Mykenessä • Luvattomasti 1874, luvallisesti 1876 • Tutki useita kohteita (mm. tholos-hauta) • Ei yhteyttä Mykenen ja Troijan välillä
Dramaattisin löytö Mykenen kuiluhaudat Hautaympyrä A:sta löydettyjä kultanaamioita
Schliemann myös muualla Kreikassa • Tiryns tärkeä kohde • Palasi myöhemmin Troijaan • Yhteys Troijan ja Mykenen välillä löytyi: avain Troijan vaihe VI • Suunnitteli kaivauksia Knossoksessa • Eivät koskaan toteutuneet
Muita pioneeritutkimuksia • Christos Tsountas • Löysi Mykenen palatsin, yhteys Tirynsiin • Tutki mykeneläisiä hautoja • Varhainen synteesi Kreikan pronssikaudesta: Mycenae and the Mycenean Age (1893) • Myöhemmät tutkimukset Kykladeilla, erityisesti kykladiset haudat
Ulkomaisilla tutkijoilla merkittävä rooli • Esim. British School at Athensin kaivaukset Meloksen Fylakopissa 1896-99 • Kiinnostus Kreetaa kohtaan kasvoi • Minos Kalakairinos Knossoksessa • Kamares-luolan löydöt • Suuret kaivaukset 1899 lähtien
Arthur Evans (1851-1941) • Aloitti kaivaukset Knossoksessa 1900 • Nousi Kreetan arkeologian merkittävimmäksi hahmoksi
Knossoksen kaivaukset • Knossos asuttuna tuhansia vuosia • Alusta lähtien vaikuttavia löytöjä • ”Palatsia” pidettiin alkuun mykeneläisenä Knossoksen rekonstruoitu valtaistuinsali
”Minolaisen” kulttuurin löytyminen • Palatsi massiivinen kompleksi, useita rakennusvaiheita • Evans kaivoi myös palatsin ympärillä
Evansin käsityksiä minolaisista • Evansin luoma romanttinen kuva: • pappiskuningas • Pax minoica • sopusointu luonnon kanssa • naisten asema
Evans ja betoni • Evans ”korjasi” palatsia, suhtauduttu ristiriitaisesti • The Palace of Minos at Knossos (1921-36)
Muita Kreetan arkeologian pioneereja • Luigi Pernier: Faistoksen palatsi 1900-9 • Harriet Boyd: Gournian kaupunki 1901-3 • John Myres: Petsofan pyhäkkö 1903 • Joseph Hazzidakis: Mallian palatsi 1915 lähtien • Ja monet muut
Minolaiset ja mykeneläiset • Manner-Kreikka 1900-l. alussa Kreetan löytöjen varjoon, tutkimus ei silti keskeytynyt • Carl Blegen & Alan Wace: manner-Kreikan kulttuuri kehittynyt itsenäisesti • Evans: manner-Kreikan kulttuuri minolaista vaikutusta
Alan Wace Mykenessä • Wace etsi ratkaisua ongelmaan kaivamalla Mykenessä 1920-3 • Osoitti mykeneläisen kulttuurin itsenäisyyden • Mykeneläinen kulttuuri kukoisti minolaista myöhemmin
Carl Blegen Pyloksessa • Kaivaus 1939 lähtien • Aiemmin tuntematon mykeneläinen ”Nestorin palatsi” • Pyloksen ”arkisto” • Mykeneläiset Knossoksessa pronssikauden lopussa?
Varhaisia kokoavia tutkimuksia • Martin Nilsson • Minoan-Mycenaean Religion and its Survival in Greek Religion (1927) • John Pendlebury • The Archaeology of Crete (1939) • Arne Furumark • Mycenaean Pottery: Analysis and Classification (1941) John Pendlebury
Michael Ventris ja lineaari B • Michael Ventris avasi lineaari-B kirjoituksen 1952 • Varhaista, tavukirjoitettua kreikkaa • Taulut inventaarioluetteloita
Tärkeimpiä kaivauksia/löytöjä 1950- • Zakros, Kreeta (Nicolas Platon)
Teorian ja metodologian kehitys • ”Uusi arkeologia” 1960-l. lähtien • Diffuusio ei selitä kulttuurinmuutosta • Luonnontieteellisyys • Colin Renfrew: The Emergence of Civilization (1972) • Inventointien merkitys 1970-l. lähtien • Kaivauksista saatava aineisto yksipuolista • Luonnontieteelliset menetelmät
Missä mennään? • Aegean pronssikautta tutkitaan intensiivisesti • Aegean pronssikauden arkeologia ”klassillisen arkeologian äpärälapsi”? • Koulukunnat: • Evansin perilliset, ”vanhoillinen siipi” • Binfordin/Renfrewn seuraajat, luonnontiede • (postmodernismi yms.)