210 likes | 343 Views
Fakta-TV og dokumentarfilm . Undervisning mellem oplevelse og analyse. Program . Opsamling fra sidst – bag om spørgsmål Det fagdidaktiske felt – gennemgang 3 eksempler – oplevelse og analyse Perspektiver og refleksioner . Sorgens by – opgave (parvist) . Tag et spørgsmål ad gangen
E N D
Fakta-TV og dokumentarfilm Undervisning mellem oplevelse og analyse
Program • Opsamling fra sidst – bag om spørgsmål • Det fagdidaktiske felt – gennemgang • 3 eksempler – oplevelse og analyse • Perspektiver og refleksioner
Sorgens by – opgave (parvist) • Tag et spørgsmål ad gangen • Reflektér over de danskfaglige/ fagdidaktiske overvejelser bag hvert spørgsmål (hvilke faglige mål gemmer sig bag spørgsmålet?) • Eks. I spørgsmål 2 er målet, ”at eleverne får en forståelse af den komposition forfatteren har valgt at bygge sin tekst op omkring” • Overvej jeres egen lærerperson i forhold til opgaverne • Hvordan ville I arbejde med teksten • På hvilket klassetrin kan teksten bruges? • Hvilken kontekst skal arbejdet med teksten og spørgsmålene indgå i? • Hvorfor er teksten egnet/ ikke egnet for jer?
Sorgens by - opsamling 10 minutter i grupper Fælles opsamling – kort
Faktiske tekster (kap. 8) Arbejdet med dokumentarfilm skal foregå i en vekselvirkning mellem oplevelse, analyse og produktion. I analysedelen peger Per Nyegaard på: • Stof • Sted • Tid • Fortæller • Komposition
Faktiske tekster (kap. 8) Analyseniveauer: • Hele filmen – oplevelsen • Sekvenser – filmens komposition (hvilke elementer er der i filmen og i hvilken rækkefølge kommer de?) • Scener – fortælletempo, lys- og lydsætning, klipning • Klip – billede/lyd – lyd, lys m.m. – fokus på spørgsmål som: hvorfor vil instruktøren vise de billeder og ikke nogle andre? Hvorfor skal jeg høre den lyd nu?
Fokus på kommunikation og kommunikationskompetence • En model
Fortælleformer 1 (mediefag.dk) Tredjepersonsfremstillingen er den traditionelle journalistiske form, der styres af en alvidende fortællestemme, som i tredje person fremlægger et budskab om virkeligheden. Mange nyheds- og aktualitetsindslag har denne form, hvor interviewsekvenser, arkivmateriale, grafik m.v. kædes sammen af en neutral speakerstemme.
Fortælleformer 2 (mediefag.dk) Den observerende fortælleform søger i modsætning hertil at undgå denne alvidende fortællestemme. Tværtimod giver denne fortælleform indtryk af helt at afstå fra kontrol over det, der når frem til modtagerne. Tilrettelæggeren søger at gøre sig selv helt usynlig, for at give seeren/læseren en følelse af at få en ”slice of life” serveret. Den klassiske ”fluen-på-væggen” reportage er eksempel på denne fortælleform.
Fortælleformer 3 (mediefag.dk) Den interaktive fortælleform tydeliggør i modsætning til den observerende form, at der er en tilrettelægger der står bag, og at det, der fortælles er et resultat af en proces. Derfor træder tilrettelæggeren selv frem som person, for eksempel som jeg-fortæller eller som ”vært”– ligesom arbejdsprocessen tydeliggøres. Tilrettelæggeren kan ikke alene stå frem som den person, der iagttager og formidler en bestemt situation, men kan også gå ind direkte og være aktiv part i det, der fremstilles, eksempelvis ved at fremprovokere en bestemt situation.
Fortælleformer 4 (mediefag.dk) Den selvrefleksive form er en meta-fortælleform, der tematiserer selve det at formidle overhovedet. Mange af de træk, der kendetegner de øvrige fortælleformer, benyttes i den selvrefleksive form, men bliver i et vist omfang ”sat på spidsen”. Derved tydeliggøres det, at der altid – uanset hvilken fortælleform man vælger - vil være nogle klicheer og konventioner om, hvordan man formidler mest troværdigt. Dermed udstiller den selvrefleksive form de øvrige fortælleformers begrænsninger.
Mange forskellige genrer Magasinprogrammer – Boogie, kontant, horisont, Portrætfilm – (jf. faktiske tekster) eks. Natasja, Himlen over DK, Vidensformidlende dokumentar – Viden om, 1800-tallet på vrangen, Nyhedsvinklende dokumentar – tv2 dok om ungdomshuset, horisont om Irak, Den hemmelige krig,
Mange forskellige genrer Propagandafilm – Michael Moores ”Fahrenheit 9/11” Debatskabende dokumentarfilm – Generation Fucked up, kærlighedspolitiet Reality-TV/ doku-soap– Robinson, Paradis Hotel Drama-dok – station 2 Historisk dokumentar – The rumble in the jungle Rejsedokumentar (politisk) – det røde kapel Rejsedokumentar (oplysende) – kløvedals rejser, lonely planet (Pilot guides) Find selv på flere…
Filmen og virkeligheden Dokumentarfilm kan forholde sig mere eller mindre objektive til virkeligheden. Dette kommer til udtryk på flere måder: • Hvor mange (forskellige) stemmer ytrer sig • I hvor høj grad er der lagt stemningskabende lyd på? • Hvilken rolle har fortælleren; tilbagetrukket, tydelig, direkte subjektivt deltagende • Er der flere vinkler på sagen (stoffet)? • Hvem bærer synsvinklen?
3 eksempler ”Xiaras sang” Tal i 8 minutter med sidemanden: Hvilket stof behandler filmen? Hvilke steder fortæller filmen fra? Hvilke personer (stemmer) deltager i filmen? Hvilken fortælleform benytter filmen sig af? Hvordan er filmen komponeret? Cirkulær opbygning, lineær med tid, Hvordan skaber filmen debat?
3 eksempler ”1800-tallet på vrangen” Fakta-TV om 1800-tallets danske kultur/ litteratur og de personligheder, der har præget det. Skriv ned (hurtigskrivning 7 min.) • Hvordan er fortælleformen? Hvilken rolle spiller billedsiden? Lydsiden? • Reflekter over filmens brugbarhed som tekst i danskundervisningen • Klasse • Kontekst
3 eksempler ”Tv2 dok - om Ungdomshuset” Fælles analyse af starten: Vi stopper filmen undervejs og kommenterer ved fortællemæsige skift
Perspektiver og refleksioner fat om dokumentarfilm og filmstriben En dvd-optager leverer masser af materiale!! Tematisk undervisning: Brug dokumentarfilm sammen med andre tekster: ungdomsromanen, noveller eller lyrik Fokus på genren: filmens sprog og virkemidler i fokus – eleverne analyserer, oplever og producerer Dokumentarfilm som oplæg til mundtlighed: debatskabende dokumentarfilm som udgangspunkt i en diskussion/ debat – tværfaglighed Dokumentarfilmen som informationskilde: 1800-tallet på vrangen, the story-teller (doku om Karen Blixen)
Perspektiver og refleksioner Hvordan tænker du dokumentarfilm og fakta-tv ind i danskundervisningen? Hvorfor er det væsentligt at lære børn (4-9.klasse) om genrerne? Hvor meget skal disse genrer fylde i dansk i forhold til fiktionsgenrerne? Hvorfor? Gå på jagt i ”Fælles mål”. Står der noget om dokumentarfilm og fakta-tv? Hvor og i hvilken sammenhæng?