250 likes | 369 Views
Inkluderende pædagogik – intentioner og virkelighedens verden. Inklusionsteori. Ifølge nyere inklusionsteori skal fokus rettes på, hvordan inklusion på skolerne kan udvikles , frem for hvordan inklusion bør se ud på skoler.
E N D
Inkluderende pædagogik – intentioner og virkelighedens verden
Ifølge nyere inklusionsteori skal fokus rettes på, hvordan inklusion på skolerne kan udvikles, frem for hvordan inklusion bør se ud på skoler. • Det væsentlige er, at værdierne bag skolernes handlinger bliver tydelige, da det er fra disse værdier, at handlingerne sættes i gang.
Interview til fase 1 • De to skoleledelser havde markante og tydelige holdninger til, at deres skolers praksis skulle udvikles i en inkluderende retning. For at kunne møde den varierende og foranderlige virkelighed må børnene på skolen have mulighed for varierende betingelser for læring. Børnegruppen bliver stadig mere heterogen, og kravet om at få alle med bliver stadig større. Derfor må skolens aktiviteter variere og tage hensyn til forskelle mellem såvel situationer som børn. Dette er engang kravet til og værdien i rummelighed og inklusion. Det giver mening, når vi siger, at det vi vil med ressourcecentret, er det, som vi gerne vil med skolen. (Skoleleder)
Under interview med henholdsvis speciallærere og faglærere, fremgik det imidlertid, at skoleledelsens holdninger ikke nødvendigvis var tydeligt at spore hos lærerne. Jeg har overhovedet ikke nogen erfaring med specialundervisning. For mig har det været ”learning by doing”. Som jeg ser det, følte jeg lidt, at det var noget med at få skemaerne til at gå op. Det er den enkelte lærer, der styrer, hvad barnet skal. Der mangler et fælles fodslag for indskolingen. Ressourcecentret har helt klar en idé specialundervisningen, men jeg har ikke et overordnet overblik. Jeg har fået en mappe, hvor jeg kan slå op, hvordan gangen er i det og hvad man gør – det virker meget ustruktureret. (Lærer C)
Etableringen af inkluderende kulturer • Etableringen af fælles værdier blandt medarbejderne på en skole er en forudsætning for en skoles udvikling uanset, hvilke idealer en skole gerne vil realisere. • Det er på baggrund af disse fælles værdier, at målsætninger og praksis udvikles, og det virker indlysende, at hvis forståelsen for etableringen af målsætninger og praksis sker ud fra forskellige personlige idealer vil resultatet af disse variere.
Inkluderende strategier • Det er de fælles værdier, som er fundamentet for udviklingen af strategier for, hvordan en praksis skal udformes. • Strategier, som baseres på skoleledelsens holdninger, vil ikke altid afspejles i skolens daglige praksis.
Inkluderende praksis • En forudsætning for en reel ændring af en undervisningspraksis bygger naturligvis på nye visioner om den overordnede målsætning for undervisningen. • Denne målsætning har udgangspunkt i de værdier, som lærerne vægter i forhold til deres egen praksis. • Lærerne har et ideal om inklusion, men afspejler andre værdier i deres adfærd og måde at tale om tingene på.
Skolernes udvikling er præget af ”top-down” processer (Reynolds et al, 2000), hvor alle lærere ikke nødvendigvis føler sig forpligtet til at omsætte målsætninger fra skoleledelsen eller forvaltningen m.m. i praksis.
Skoleudviklingsprocesser • ”Top-down” proces: forvaltningen eller skoleledelsen har udarbejdet målsætninger og forventer, at disse omsættes i praksis. • ”Bottom-up” proces: vægten lægges på lærernes professionelle viden, og lærerne er aktivt involveret i udviklingsprocesserne.
Betydning af etableringen af fælles værdier og målsætninger Der er specifikke indikatorer, der skal fremhæves i forhold til at skabe fælles værdier og visioner for en skoles udvikling:
Etablering af fælles værdier på en skole kræver en demokratisk proces, som bygger på fælles formål, fælles ansvar for beslutninger og konsekvenserne af disse, og inddragelse af de stærke sider hos alle skolens brugere, det være sig elever, lærere, andre medarbejdere på skolen, forældre og lokalsamfundet.
Det er ikke muligt at ændre en skoles kultur udelukkende på baggrund af lovforslag, kommunale beslutninger eller ud fra skoleledelsens eller skolelederens egen idealer. • Udviklingsprocesser og ændringer af skolers kultur skal primært bygge på en ændringsmodel, som fremmer de enkelte deltageres muligheder for at overveje de udfordringer, som skolen står overfor og etablere et fælles værdigrundlag for udviklingen af skolens kultur, strategier og praksis
Det er de interne ændringer af en skoles kultur udviklet og etableret af skolens medarbejdere og brugere, som er fundamentet for og karakteristisk for skoler, som er i en kontinuerlig og dynamisk udvikling.
Det er gennem etableringen af fælles værdier, at det bliver synligt for lærere og skoleledelsen, hvilke strategier og hvilken praksis der skal udvikles, hvis målsætninger om elevudvikling og skoleudvikling skal kunne føres ud i praksis og kontinuerligt videreudvikles.
Uden udviklingen af fælles værdier som fundamentet for al skoleudvikling, kan udviklingsprocessen være præget af personlige målsætninger hos lærerne eller en manglende stillingtagen til de ønskede ændringsprocesser.
Lærerne har behov for tydelige og klare fælles værdier for deres strategier og praksis, hvis de skal udvikles kontinuerligt professionelt og samtidig kunne evaluere egen og andres praksis.
Hvad skal der til for at udvikle en skole i en inkluderende retning? • Har vi viden om, hvad der fremmer et inkluderende undervisningsmiljø?
Evidensbaserede indikatorer for et inkluderende undervisningsmiljø i Danmark • Brug af begrebet inklusion frem for rummelighed • Teamsamarbejde • Viden om undervisningsmaterialer og undervisningsmetoder • Velkvalificerede specialundervisningslærere • Tilgængelighed af AKT- og læseekspertise • Forebyggende indsats • Kort og koncentreret specialpædagogisk indsats • Supervision og støtte fra PPR • Godt forældresamarbejde • Brug af handle- og elevplaner. (Dyssegaard m.fl. 2007)
Evidensbaserede indikatorer for et undervisningsmiljø der skaber personlig, social og faglig læring for alle elever I • Gode relationer mellem lærere og elever • Gode relationer mellem elever • Tilstedeværelse af regler og håndhævelse af regler • Lærerne har evne til at lede klassen og læringsprocesserne • Undervisningen har et klart indhold, klare arbejdsmåder samt tydelig undervisningsdifferentiering • Der er et godt forældresamarbejde • Klar virkelighedsopfattelse og klare værdier hos lærere • Der ses udfordringer og krav til elever, der motiveres og mestrer kravene • Der er brug af forskellige former for opmuntring af prosocial adfærd. (Nordahl, 2005)
Evidensbaserede indikatorer for et undervisningsmiljø der skaber personlig, social og faglig læring for alle elever II • Læreren som leder af klasserummet • Lærerens kompetence • Pædagogiske konsekvenser knyttet til brug af arbejdsplaner • Lærerens aktive og systematiske introduktion og opsummering af aktiviteter • Balance mellem kollektive, individuelle og gruppebaserede arbejdsformer • Systematisk brug af elever som læringsressourcer • Klare faglige krav • Klar feedback til elever uden rituel ros. (Klette og Lie, 2006)
Udvikling i en inkluderende retning… • Fokus på teamsamarbejde – teamets mappe • Klasserumsledelse • LP • Ressourcelærerne – årshjul • Undervisningsdifferentiering
Gammelt ordsprog En vision uden en plan er blot en drøm. En plan uden en vision er blot slavearbejde. Men en vision med en plan kan ændre verdenen.