210 likes | 344 Views
Konferens om de danske ”kræftpakker” Lund 19. marts 2014 Specialkonsulent Mari-Ann Munch Region Sjælland. Program/Indhold. Historik Monitoreringsmodel Opfølgning på monitorering Pakkerne som styringsredskab. Monitoreringsinformationssystem for kræft. MIS-Kræft. Ingen succes.
E N D
Konferens om de danske ”kræftpakker” Lund 19. marts 2014 Specialkonsulent Mari-Ann Munch Region Sjælland
Program/Indhold Historik Monitoreringsmodel Opfølgning på monitorering Pakkerne som styringsredskab
Monitoreringsinformationssystem for kræft • MIS-Kræft
Udvikling af ny monitoreringsmodel • Ministerudmelding i januar 2012 • Der skulle udvikles en robust model med implementering 1. april 2012!!! • Rammer for udvikling af model • Nye indberetninger/koder til Landspatientregisteret • Kliniske relevante og enkle registreringer • Afspejler nøgleelementer i pakkeforløbene, standardforløbstider og hvilket pakkeforløb • Omfatte hele patientpopulationen • Mulighed for lokal anvendelse i regionerne på sygehusniveau • Nedsættelse af en Tværregionale Monitoreringsgruppe i regi af Statens Serum Institut • Tidsplan • Implementeringsfrist 1. oktober 2012 • 1. offentliggørelse af data maj 2013 - 4. kvartal 2012 og 1. kvartal 2013
Faser i et pakkeforløb Indgang til Pakke- forløb Udredning Opfølgning Afslutning af pakke- forløb Behandling 1 3 2 4 Forløbstider Henvisningsperiode: Tid fra henvisning modtaget til første fremmøde Udredningsperiode: Tid fra første fremmøde til beslutning om første behandling Forberedelse til behandling: Tid fra afsluttet udredning til start på behandling Samlet til start på behandling: fra henvisning til start på første behandling
Kodning af pakkeforløb • AFBxxA - Henvisning til pakkeforløb start • AFBxxB - Udredning start, første fremmøde • AFBxxC* - Beslutning vedr. initial beh. • AFBxxC1 - Tilbud om initial behandling • AFBxxC1A - Tilbud om initial behandling i udlandet • AFBxxC2 - Initial behandling ikke relevant • AFBxxC2A - Initial behandling ikke relevant, overvågning uden behandling • AFBxxF* - Initial beh. Start • AFBxxF1 - Kirurgisk • AFBxxF2 - Medicinsk • AFBxxF3 - Strålebehandling • AFBxxX1 – Diagnose afkræftet • AFBxxX2 - Pakkeforløb slut, patientens ønske
Forudsætning for at monitoreringen fungerer • Klinikere, forløbskoordinatorer og registreringsansvarlige skal have et rigtig godt kendskab til pakkeforløbene og til nøglepunkter og koderne i forløbene. • Afdelinger, der samarbejder om forløb skal have klare aftaler: • For forløbet • For overlevering • For hvornår koder sættes • Hvem der sætter koderne
Data fra Statens Serum Institut • Data offentliggøres hvert kvartal på eSundhed.dk • Data kan ændre sig for hver offentliggørelse – der er tale om dynamiske data. • Det beregnes kun målopfyldelse, hvis der er registreret over 10 patientforløb • Årsopgørelse for at få de ”små” forløb med første gang til maj 2014. • Sundhedsstyrelsen kommenterer på data • På samlet tid til behandling • Har fokus på den fjerdedel af forløbene, der har den laveste målopfyldelse – den nedre kvartil. • http://www.esundhed.dk/sundhedsaktivitet/kr%C3%A6ftomr%C3%A5det/CAP1/Sider/CAP1.aspx
Monitorering af forløb i Region Sjælland • Region Sjællands eget kræftmonitoreringssystem • Opdateres ugentlig • Viser antal af forløb og målopfyldelse på alle dele af forløbet og på det samlede forløb • På regionsniveau • På sygehusniveau/afdelingsniveau • Viser individrapporter med cpr.nr. for det enkelte forløb – røde tal viser overskridelse af forløbstid • Viser antallet af forløb med bekræftet eller afkræftet diagnose • Det forventes at afdelingerne ugentligt følger deres forløb.
Regional proces • Møde i regional Kræftstyregruppemøde ca. 1 måned før offentliggørelsen - drøftelse af den regionale målopfyldelse • Nationale data sendes til sygehusene • Sundhedsstyrelsens fokusområder - forløb, der ligger under den ’nationale 1. kvartil” – aktuelt 63 %. • Redegørelse på individniveau for fokusområder og forløb under 80 % målopfyldelse • Handleplan med konkrete indsatser, herunder tidsplan og forventet effekt på målopfyldelse • Kontakt til udenregionale samarbejdspartnere ved forsinkelser i deres del af forløbet. Fælles auditering på forløb. • Skriftlige redegørelse til Direktion og Regionsråd samt forberedelse af presseberedskab • Skriftlige redegørelser til Sundhedsstyrelsen til drøftelse i Task Force.
Hvorfor ikke fuld målopfyldelse?? Der kan være mange årsager til manglende målopfyldelse: • Gode grunde kan være: • Lægefaglige – komorbiditet, kompliceret udredningsforløb, parallelt kræftpakkeforløb • Patienten ønsker at udsætte undersøgelser eller behandling • Det er ikke en god grund hvis: • Vi ikke på forhånd har tilrettelagt forløbene, herunder sikret logistik og koordineringen, således at standardtiden uden problemer kan overholdes for en standardpatient. • Det bør ikke være nogen overraskelse, hvor der er problemer, når data offentliggøres. • Hvis afdelingerne løbende har fokus på deres forløb og følger monitoreringen, kan indsatser også løbende iværksættes.
Pakkerne som styringsredskab Kræftpakker har været og er et effektivt styringsredskab ved bl.a. at sætte fokus på: • Samling af udredning og behandling færre steder. • Sikring af kapaciteten – bl.a. på billeddiagnostiske undersøgelser for at undgå flaskehalse • Standardisering af forløb - ensartet tilbud i hele regionen (landet) • Disciplinering af et system – alle aktører i det multidisciplinære team skal være medspillere og føle sig forpligtede • Samarbejde med højt specialisere afdelinger i andre regioner • Stiller større krav til forløbene og til samarbejdet.
Pakkerne som styringsredskab - fortsat • Ledelsesmæssigt fokus på drift og patientforløb på sygehusene/afdelingerne • Organisering og effektivisering af arbejdsgange – LEAN-projekter • Målopfyldelse på 80 % i driftsaftaler • Monitorering understøtter processen og er med til at sikre et vedvarende fokus.
Nøgler til succes Undersøgelse fra Det Nationale Analyse- og Forskningsinstitut for Kommuner og Regioner: ”Erfaringer med kræftpakker - Fra intentioner til implementering i praksis”: • Fagligt grundlag – giver mening • Lederskab • Skalopgave • Tværgående organisering og ledelse • Politisk fokus • Fokus på implementering • Fokus på monitorering • Ressourcer