110 likes | 263 Views
Infrastruktuuride arendamise õiguslikest alustest Tallinna linnas. Ain Valdmann. Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni süsteemide arendamine.
E N D
Infrastruktuuride arendamise õiguslikest alustest Tallinna linnas Ain Valdmann
Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni süsteemide arendamine • Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse (ÜVVK)§ 1 lg 1 seaduse reguleerimisala: kinnistute ühisveevärgist veega varustamise ning ühiskanalisatsiooni abil heitvee ärajuhtimise ja puhastamise korraldamist ning sätestab riigi, kohaliku omavalitsuse, vee-ettevõtja ja kliendi vastavad õigused ja kohustused.
Ühisveevärk ja -kanalisatsioon • ÜVVK seaduse § 2 lõike 3 kohaselt ühisveevärk ja -kanalisatsioon võib olla avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku omandis. • § 7 lg 1 kohaselt klientide nõuetekohase ühisveevärgist veega varustamise ning ühiskanalisatsiooni abil heitvee ärajuhtimise ning puhastamise tagab vee-ettevõtja.
Vee-ettevõtja • ÜVVK seaduse lõike 2 alusel Vee-ettevõtja määratakse kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega konkurentsiseaduse § 14 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras. • Vee-ettevõtja tegevuspiirkonna kehtestab kohaliku omavalitsuse volikogu oma otsusega.
Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendamine • ÜVVK seaduse § 4 lg 1sätestab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajamise ja arendamiseühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava alusel. • Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava koostatakse vähemalt 12-aastase perioodi kohta.
Arendamise kava • Arendamise kava peab sisaldama:1) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetud ala ulatuse piiritlemist;2) hinnangut ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajamise maksumuse kohta;3) üldistes huvides kasutatavaid ja tulekustutusvee võtmise kohti ning muid avalikke veevõtukohti;4) sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ja ühiskanalisatsiooni vahelisi seoseid.
Arendamise kava • ÜVVK seaduse § 4 lg 3 alusel mitme kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumi hõlmava ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetud ala ulatus ning sellise ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise tingimused määratakse omavalitsuste vahelise halduslepinguga.
Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendamine • Vastavalt Veeseaduse § 24. lõike 4 kohaselt kohalik omavalitsus peab põhjavee kaitseks tagama reovee kogumisalal kanalisatsiooni olemasolu reovee suunamiseks reoveepuhastisse ja heitvee juhtimiseks suublasse. Nõue tuleb täita hiljemalt 2011. aasta 1. aprilliks.
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus • ÜVVK seaduse § 3 lg 1: Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ning kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vahelise piiri määrab liitumispunkt • Lõige 3: Avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ehitiste liitumispunkt ühiskanalisatsiooniga määratakse kohaliku omavalitsuse volikogu kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskirja alusel.
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine üldistes huvides • ÜVVK § 9 lg 1: Ühisveevärgil asuvatest tuletõrjehüdrantidest tulekustutusvee võtmist ning avalikest veevõtukohtadest vee võtmist reguleeritakse vee-ettevõtja ja valla- või linnavalitsuse vahel sõlmitud halduslepinguga.Lõige 2: Avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ühiskanalisatsiooni juhtimise ja puhastamise kohta sõlmib valla- või linnavalitsus vajaduse korral sellekohase halduslepingu ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdajaga.
Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kasutamine üldistes huvides • Üldistes huvides õiglase ja kohese hüvituse eest on omavalitsusel õigus teostada sundvaldust või -võõrandamist sundvõõrandamise seaduses sätestatud alusel sellise ehitise kasutamiseks või omandamiseks, mis on vajalik ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni häireteta töö tagamiseks ja arenguks.