450 likes | 639 Views
Érzelem és kogníció Az érzelmi rendszerek függetlenségének kérdése. Általános pszichológia III. Tisljár Roland tisljar@gmail.com. Az érzelmek kéttényezős elmélete ( Schachter és Singer, 1962). A vegetatív aktivációs állapot kognitív magyarázata
E N D
Érzelem és kognícióAz érzelmi rendszerek függetlenségének kérdése Általános pszichológia III. Tisljár Roland tisljar@gmail.com
Az érzelmek kéttényezős elmélete (Schachter és Singer, 1962) • A vegetatív aktivációs állapot kognitív magyarázata • Az érzelmek minősége a vegetatív változás címkézésétől függ • Ha nem áll rendelkezésre megfelelő információ • Meghatározói: • Az aktuális helyzet jellemzői • Korábbi tapasztalatok
Az érzelmek kéttényezős elmélete (Schachter és Singer, 1962) 2. • Az arousal nem specifikusan az érzelmekkel kapcsolódik össze • A megnövekedett arousalszint értelmezése • Kellő információ hiányában környezeti okoknak való tulajdonítása • A későbbi vizsgálatok nem egyértelműen támasztották alá az elméletet
Kognitívkiértékelés-elméletek • A helyzetre vonatkozó ismeretek és hiedelmek értékelésének kulcsszerepe • A saját életünkre vonatkozó vélt vagy valós hatás mértéke • Az ingerek és események pozitív és negatív kategorizációja (Arnold, 1970) • INGER → ÉRTÉKELÉS → AKCIÓTENDENCIA → ÉRZÉS • Összetett kiértékelési folyamatok (Lazarus, 1993)
Lazarus érzelemelmélete 1. • Elsődleges értékelés folyamatok • A helyzet személyes jelentőségének kiértékelése • Céljainkkal való kongruencia • Gátol vagy segít • Finom különbségtételre nem alkalmas
Lazarus érzelemelmélete 2. • Másodlagos értékelési folyamatok • Internális vagy externális oki tényezők • Lehetőségek a helyzet megváltoztatására vagy fenntartására • Jövőbeli lehetőségek • Az érzelem megtapasztalása és a viselkedéses reakció ez alapján jelentkezik • Düh esetén a helyzet (példa) • Fontos • Céljaival nem kongruens • Másik személy a felelős (?) • Az érzelmek lényege a kognitív kiértékelés
Újabb kiértékeléselméletek • Az érzelmek nagy változatosságát a finom kognitív különbségtétel képessége adja • Az érzelmi élmény folytonos folyamat, nem valami általi egyszeri eredmény • A kiértékelés gyakori dimenziói (Ellsworth & Scherer, 2003): • Újdonság • Orientációs reflex • Kellemesség • Motivációs relevancia • Erő és kontrollálhatóság • Társas kontextus
A Zajonc - Lazarus vita • Az érzelem és a kogníció önálló és részben független rendszerek. Az érzelem időben megelőzheti a kognitív folyamatot (Robert Zajonc) • Empirikus bizonyítékok: • 1. Filogenetikai és ontogenetikai elsőbbség • 2. Eltérő anatómiai struktúrák • 3. Eltérő féltekei dominancia • 4. A beszéd emocionális jegyeit a jobb, míg lexikai és szemantikai elemeit a bal félteke dolgozza fel • 5. Közvetlen retino-hypothatalmikus pályák. Önálló szenzoros bemenet. Rövidre zárt érzelmi reakciók • 6. Egyes szagok,ízek azonnali érzelmi reakcióhoz vezetnek
Zajonc további érvei • 6. Az értékelés és érzelem gyakran inkongruensek • Pl. Az érzelmi ítéletek primácia (elsőbbségi), míg az értékelő ítéletek recencia (újdonsági) hatást mutatnak • 7. Az értékelés közreműködése nélkül új érzelmi reakciók alakíthatók ki • Garcia effektus altatásban • 8. Küszöbalatti ingerekre érzelmi reakciók • 9. Kísérletileg szétválasztható a felismerés és az érzelmi preferencia • 9.1. Littman és Mannking (1954) vak-próbánál dohányosok nem ismerik fel a kedvenc márkájukat, de az ízlik nekik a legjobban • 10. Érzelmi állapot idézhető elő drogokkal vagy az agy elektromos ingerlésével
Mi a probléma Zajonc empirikus bizonyítékaival? • 1. Az elmélet és a kísérleti módszerek jelen (1980!) állapotában Zajonc nem tudja bizonyítani, hogy a kogníció nem befolyásolja az általa felsorolt kísérletek eredményeit • 2. A kogníció előfeltétele az érzelem kiváltódásának, de ez nem jelenti azt, hogy az érzelem - miután megjelent - ne hatna vissza a kognitív működésre • 3. Lazarus kísérletei azt mutatják, hogy ha a kognitív értékelő folyamatok megváltoznak, a stresszreakciók és az érzelmek is megváltoznak • 4. Ontogenetikai elsőbbség: • Valóban nem képesek kognitív értékelésre az emberi csecsemők? • 5. Filogenetikai elsőbbség: • Valóban nem képesek kognitív értékelésre az állatok? • 6. Az érzelem neurofiziológiai alapjainak kutatása még gyerekcipőben jár (1980!), nem jelenthet alapot az elméletképzés számára.
Zajonc - Húsz év múlva (2000) • A kognitív Idegtudomány új kísérleti apparátusa és eredményei végleg eldönthetik a kétévtizedes vitát. • Az érzelmi válasz prototípusa: • Jobban szeretem A-t, mint B-t. Az egyén valamely inger iránti rejtett vagy kinyilvánított preferenciája. • A kognitív válasz prototípusa: • A-t már láttam, de B-t még soha, vagyis a felismerés és az emlékezeti keresés. • Kognitív felismerés vs. Érzelmi preferencia
Az ismételt tapasztalatok kognitív és érzelmi következményei • Egy inger, ha újra és és újra találkozunk vele, egyre vonzóbbá válik (Zajonc, 1968)
Az ismételt tapasztalatok kognitív és érzelmi következményei (Zajonc, 1968)
Az ismételt ingerbemutatás hétköznapi hatásai: Imprinting vagy bemutatási effektus? • Mita et al (1977) baráti párokról fényképek, eredeti és balról-jobbra átfordított • A másikról az eredeti, magunkról az átfordított tetszik jobban (tükörkép) • Cross et al.(1967) Patkányok egyik csoportja Mozart, a másik Schönberg zenét hallgatott. • Teszt: ugyanezektől a szerzőktől más művek
Az ismételt bemutatás következtében kialakuló preferencia-változás nem tudatos • A kísérleti személyek többnyire valami mással magyarázzák döntéseiket • Szimmetrikussággal, komplexitással stb. • Még akkor sem gondolták, hogy a gyakoriság az oka, ha felhívták a figyelmüket az ingerek egy részének ismétlődésére. • Martin (1970) nem csak preferencia, hanem ismerősségi ítéleteket is kért. Az ismerősségi ítélet alapján nem lehetett jól megjósolni a preferenciát • Nem tudatosuló folyamatok állnak a háttérben
A küszöb alatt (1 msec) adott ingerek gyakorisága is meghatározza a kedveltség fokát(Kunst-Wilson és Zajonc, 1980)
A kogníció és érzelem különállóságát alátámasztó idegrendszeri bizonyítékok(LeDoux, 1995) • 1. Amygdala-hypothalamusz közötti út egyetlen szinapszisból áll. • 40 msec-al gyorsabb válasz az amygdalából, mint a hippokampuszból • 2. Zola-Morgan et al. (1991) Amygdala irtás után sérült érzelmi reakciók, viszonylag ép kognitív működés • 3. Elliot és Dolan (1998) megismételték Kunst-Wilson és Zajonc kísérletét (1980) PET méréssel kiegészítve • A preferencia és felismerési válaszok eltérő idegrendszeri területeket aktiváltak
A küszöb alatt adott érzelmi ingerek (arcok) előhangolják a későbbi ítéleteket(Murphy és Zajonc, 1993)
Zajonc (2000) álláspontja az érzelem-kogníció vitában 1. Egy inger ismételt bemutatása az adott inger iránti pozitív érzelmek növekedését eredményezi, akkor is ha az inger tudatosan nem hozzáférhető 2. Bizonyos körülmények között az ingerek érzelmi osztályozása pontosabb mutatója az ingerrel való korábbi találkozásnak, mint a felismerés 3. A tudattalan érzelem általában diffúz, nem célorientált, tárgyához lazán kapcsolódik. A kogníció specifikus, célorientált és tárggyal rendelkezik. 4. A tudattalan érzelem ezért bármilyen, akár irreleváns ingerhez is kapcsolódhat 5. Az érzelem a kogníciótól függetlenül is működhet
Érzelem és kognitív stílus • Kezdeti hipotézis (Forgas, 1989, 1998; Schwarz, 1990). • Pozitív hangulatban gyorsabb, felületesebb, kevés információn alapuló kognitív működés • Negatív hangulatban szisztematikusabb, analitikus jellegű, fokális figyelmet vonzó feldolgozási műveletek • Ezzel szemben: pl. Isen, 1987: • Pozitív hangulatban kreatívabb, nyitottabb, konstruktívabb gondolkodási stílus • A negatív hangulat jelentős kapacitást köt le, ezért gyengíti az információfeldolgozást • Fiedler (2001) • A pozitív hangulat a produktív, asszimilációs gondolkodásmódnak, valamint a sematikus információk mozgósításának kedvez • A negatív hangulat a környezeti információkra fókuszálást eredményez, így kevésbé sematikus, részletező, analitikus a feldolgozás.
Cannon kritikája a James-Lange elmélettel szemben (1927) • A zsigerek elkülönítése az idegrendszertől nem befolyásolja az érzelmi viselkedést • Azonos zsigeri változások különböző érzelmi állapothoz vezetnek • A zsigerek viszonylag érzéketlen struktúrák • A zsigeri változások túl lassúak • Az érzelmekre jellemző viszcerális változások mesterséges előidézése nem vált ki érzelmeket • Az érzelmi kifejezés szubkortikális központok működésének eredménye
Cannon és Bard (1928) • Agykérgüktől megfosztott macskáknál nem a helyzethez illeszkedő, rosszul irányított támadások • Irány nélküli dühös viselkedés („áldüh”) • Hipotalamusz elválasztása (nincs koordinált düreakció) • A thalamusz az ingerre válaszként adott érzelemkifejezések központja, • Az agykéreg legátolja a thalamusz által indított érzelmi akciókat • A dühös viselkedés a hipotalamuszból váltható ki (Hess & Brüger, 1943) • Az idegrendszer legalacsonyabb szintjei - egyszerű reflexpályák • Egyszerű ingerekre adott reakciók, testtartás, mozgás • Következő szinten újabb struktúrák, pl.: az érzelmi rendszerek • Az előző funkciók módosítása • Agykéreg (a legfelső szint) • Az alacsonyabb szinteket gátló magasabbrendű kognitív mechanizmusok • Az érzelmek kontrollálása az agykéreg fejlődésének eredménye (a gyerekek tele vannak kontrollálatlan érzelmekkel) • Pl.: Sérülés, részegség
Cannon és Bard (1929) centrális érzelemelmélete ÉRZÉS Agykéreg Talamusz Hypotalamusz Testi válaszok ÉRZELMI INGER
Herrick (1932) Hot-dog agy hipotézisA mediális rész ősibb, a laterális rész magasabb funkciók székhelye
Papez (1937) A testből és külvilágból érkező információk elérik a thalamuszt és innen 3 nagyobb pályára válnak szét: 1. Striatális régióba: mozgás irányítás 2. Kéregbe: gondolatáramlás 3. Limbikus rendszerbe: érzelmi rendszer
Papez-gyűrű elmélet (1937) ÉRZÉS Szenzoros kéreg Gyr. Cinguli Ant. talamusz Hippokampusz Thalamusz Hypotalamusz Testi válaszok ÉRZELMI INGER
MacLean (1949) Limbikus-rendszer érzelmi elmélet • Az érzelmi élményhez a külső ingerek és a viszcerális információ integrálása szükséges • Ez az integráló funkció a hippokampuszhoz köthető • Ez az érzelmi rendszer billentyűzete • Azért értjük meg nehezen érzelmeinket, mert a neokortex és a hippokampusz szerveződése nem kompatibilis • 1952-ben vezeti be a limbikus rendszer elnevezést • Papez-kör mellett ide vette az amygdalát, a septumot és a prefrontális kérget • A limbikus rendszer ősi agystruktúrákból áll, nem vesz részt a magasabb kognitív folyamatokban
A limbikus rendszer elmélet kritikája - LeDoux • A félelmi rendszer, mint az érzelem prototípusa: • A félelem áthatja a viselkedést • Fontos az érzelmek pszichopatológiájában • A félelem kifejezése hasonló az embereknél és az állatoknál. • A félelmi kondicionálás az érzelmi tanulás prototipikus helyzete: • gyors • sokáig tart • megváltoztatja az inger jelentését
Az amygdala összetett érzelmi számítógépEgyes magcsoportjai eltérő szomatikus válaszokat irányítanak (LeDoux) Amygdala központi mag Ret.pont.caud Par.vent.hyp CG Lat. Hyp stressz hormonok megfagyás megrezzenés vérnyomás
Az amygdala hipotézis (Joseph LeDoux) http://www.youtube.com/watch?v=T7nXiXQb2iM&feature=player_embedded
Alsó és felső amygdaláris útvonal SZENZOROS KÉREG felső út SZENZOROS TALAMUSZ Alsó út AMYGDALA Érzelmi inger Érzelmi válasz
Az amygdala hipotézis • Az amygdala elektromos ingerlése érzelmi autonóm válaszokat lehet kiváltani (Hilton és Zbrozyna, 1963) • Félelmi kondicionálás az agykéreg eltávolítása után is kialakítható, amygdala-roncsolás után azonban nem (LeDoux, 1990) • Az amygdala érzelmi valenciát rendel az epizódokhoz, a beérkező események elsődleges érzelmi kiértékelését végzi el • Hippokampusz léziónál az explicit tanulás, amygdala léziónál az érzelmi tanulás károsodik
Érzelmi rendszerek és az emlős idegrendszer (Panksepp) • Az emberben meglévő alapérzelmek evolúciósan kialakult integráló rendszerek, amelynek gyökereit megtalálhatjuk más emlősfajoknál. • A hajtóerőket, az alapvető érzelmi tónust, és a különböző típusú érzelmi arousal állapotok felismerését kéregalatti neuronhálózatok irányítják. • Számos különböző érzelmi neuronhálózat létezik (noradrenerg szerotonerg stb.) • A közös bennük a pszichológiai, viselkedéses aspektus
Érzelmi rendszerek és az emlős idegrendszer Többféle megközelítés létezik az agy-érzelem kutatásban: • Az érzelmek tanulás útján alakulnak ki • Ezek a kutatók egy prototipikus érzelmi rendszerrel dolgoznak (pl. LeDoux) 2. Vannak kutatók, akik szerint léteznek központi afferens programok (pl. MacLean vagy Panksepp). • Az érzelmek globális idegrendszeri állapotok, nem az emlékezet vagy a tanulás alakítja ki őket 3. Hibrid megközelítések • Számos idegrendszeri és kognitív komponenst bevonnak az elemzésbe (pl: Damasio)
Elvárás Anticipációs megközelítő viselkedés Remény, vágy Düh Az elvárás rendszer hirtelen lecsökken; testfelszín-irritáció; korlátozás-frusztráció Gyűlölet, harag Félelem A fájdalommal és destrukcióval való fenyegetéssel kapcsolatban Szorongás Pánik A társas kohézió fenntartása Distresszvokalizáció, lobbanékony viselkedés Bánat (veszteség, magány, gyász) Genetikailag meghatározottak Feltétel nélkül aktiválódnak a kihívást jelentő helyzetekben Aktiválják vagy gátolják a megfelelő viselkedéseket Befolyásolják a releváns szenzoros rendszerek érzékenységét Neurális aktivitásuk tovább tarthat a kiváltó körülményeknél Aktivitásuk kondicionálás révén kontroll alá is kerülhet Kapcsolatban állnak a tudatosságot és a komplex döntési folyamatokat meghatározó agyi mechanizmusokkal Hozzájárulnak a viselkedések közötti szelekcióhoz Érzelmi végrehajtó körök
Érzelmek és tudatosság(Tsutchiyaa & Adolphs, 2007) • (a) Gyors reakció (<100 ms) - prefrontális kéreg, amygdala • Szubkortikális mediáció • (b) A szenzoros kéreg részletesebb információkat nyújt (100-200 ms) pl. az amygdalának • Suprerior temporális (zöld) (dinamikus információ - pl.: arckifejezések felism.) • Fusiform gyrus (kék) (statikus információ – pl.: identitás) • (c) Az inger érzelmi jelentésének kiértékelése után • Testi válaszok aktivációja • Az amygdala és a mediális prefrontális kéregből – agytörzsi magvak, hippotalamusz, insula (vissza) • Az ‘érzelmi állapot’ összetett folyamatok együttesének az élménye