250 likes | 607 Views
Demografické modelovanie. Prednáška 1 Zuzana Poláková. Demografické modelovanie. Demografia Demos = občan, Graphein = písať je to veda o obyvateľstve, zaoberajúca sa štúdiom ľudskej populácie
E N D
Demografické modelovanie Prednáška 1 Zuzana Poláková
Demografické modelovanie DemografiaDemos = občan, Graphein= písať • je to veda o obyvateľstve, zaoberajúca sa štúdiom ľudskej populácie • je to vedná disciplína na rozhraní viacerých odborov, ktorá sa zaoberá reprodukciou ľudských populácií. Demografia je vedou interdisciplinárnou, ktorá je na rozhraní prírodných a spoločenských vied • podľa OSN je to veda a praktická činnosť, ktorá sa zaoberá štatistickou a matematickou analýzou veľkosti, zloženia a priestorovej distribúcie ľudských populácií a príčinami a dôsledkami zmien plodnosti, úmrtnosti, sobášnosti a migrácie
Demografické modelovanie Vývoj demografického myslenia, vznik demografie • najstaršou demografickou činnosťou boli sčítania obyvateľstva (napr. v Babylone sa súpis obyvateľov robil už v r. 3800 p. n. l., v Číne okolo 3000 pr. n. l. a v Egypte 2500 pr. n. l. • sčítania boli iba sporadické • dôslednejší v sčítaní boli antickí Gréci a Rimania, ktorí sčítania robili pomerne pravidelne, • vtedajšie sčítania podľa rodov a rodín boli podložené - odvádzaním daní panovníkom, - vojenský význam (počet mužov schopných nosiť zbraň), - evidencia slobodných občanov, - otroci boli evidovaní ako hnuteľný majetok pánov, - väčšinou sa sčítavali len muži, - evidencia stavu koní, slonov a pod. • často išlo o jednostrannéúčelové zisťovania prislúchajúce danej historickej dobe – znaky nesystematičnosti.
Demografické modelovanie Filozofi – názory Význam demografie ani v staroveku nebol výlučne v praktickej činnosti. Niektorí filozofi často formulovali svoje názory na vývoj populácie a populáciu ako takú. • Staročínsky filozof Konfúcius(551 – 479 pr. n. l.) - koncepcia optimálneho počtu obyvateľstva pracujúceho v poľnohospodárstve, vytvorenie modelu, aby bol zachovaný vhodný pomer medzi výmerou pôdy a počtom obyvateľstva • Starogrécky filozof Platón (427 – 347 pr. n. l.) - tvrdil, že počet obyvateľov okolo 60 000 je najužitočnejší pre každé mesto • Aristoteles (384 – 322 pr. n. l.) - tvrdil, že počet obyvateľov by mal byt’ limitovaný, inak bude príčinou chudoby, pretože zem a majetok nemôže vzrastať tak rýchlo ako počet obyvateľov.
Demografické modelovanie Prístup rímskych filozofov k problému veľkosti populácie bol odlišný. • ich koncepcia spočívala v budovaní veľkého impéria, nie malých miest, • Rimania sa vo svojich úvahách venovali rastu populácie, obmedzovaniu celibátu, zákonom chrániacim manželstvo a rodeniu detí. Tomáš Akvinsky (1225 – 1274) - reprezentantom neoaristotelizmu - zastával názor, že rast populácie zabezpečuje vojenskú silu štátu. Robert Malthus (1766 – 1834) - veľkosť svetovej populácie musí byt’ regulovaná chudobou, morom, hladom a vojnami, - jeho tvrdenie spočívalo v tom, že počet obyvateľstva rastie geometrickým radom, zatiaľ čo objem poľnohospodárskej produkcie rastie aritmetickým radom. To vedie k poznaniu, že ľudstvo je odsúdené k večnej chudobe.
Demografické modelovanie Skutočným zakladateľom populačnej vedy a súčasne nového vedeckého odvetvia nazývaného ”politická aritmetika“, bol londýnsky obchodník John Graunt (1620 –1674) - svoje objavy zhrnul v knihe ”Prirodzené a politické pozorovania založené na zoznamoch zomretých“, vydanej v roku 1662. Francúz Achille Guillard (1799 – 1876) - použilpo prvýkrát termín demografiav roku 1855 ako názov vedy o životných podmienkach populácie. - jeho definícia je síce veľmi široká, ale v mnohom je blízka dnešnému pojmu demografia. V Česku bol prvým významným štatistikom Josef Antonn Riegger (1742 – 1795) - vydal 12 zväzkové dielo o ľudnatosti Čiech.
Demografické modelovanie doktor J. Melič (1763 – 1827) - zaoberal sa problematikou úmrtnostných tabuliek Antonín Boháč (1881 – 1950) - najväčší význam pre rozvoj demografie a skutočným zakladateľom československej demografie - je autorom najdôležitejších československých demografických štúdií, - okrem iného organizoval sčítanie ľudu v rokoch 1921 a 1930 Na Slovensku sa o vývoj demografickej vedy zaslúžil Ján Svetoň(1905 – 1966). V roku 1968 vznikla Slovenská demografická a štatistická spoločnosť pri Slovenskej akadémii vied (SAV).
Demografické modelovanie Základné pramene údajov • sčítanie obyvateľov, domov a bytov (makrocenzus), posledné sčítanie bolo v roku 2011 (robí sa každých desať rokov), • štatistické ročenky, • centrálny register obyvateľov (CRO), bol zriadený v roku 1980 pri sčítaní obyvateľstva (každý občan je tu zaradený pod svojim rodným číslom), • údaje o počte obyvateľstva a jeho štruktúre podľa pohlavia a veku každoročne vykazované Štatistickým úradom SR k 1. júlu a k 31. decembru,
Demografické modelovanie • štatistika zaoberajúca sa prirodzeným pohybom obyvateľstva (živonarodený, počty úmrtí, sobáše – matriky atď.) • štatistické hlásenia o potratoch (rezort zdravotníctva) – zasielané Štatistickému úradu • štatistické hlásenia o rozvodoch (súdna štatistika), • migračná štatistika - evidencia o migrácii (mestské, alebo obecné úrady) atď.
Demografické modelovanie Pohľad do histórie prameńov údajov 1. Súpis obyvateľstva (konskripcia,cenzus) - patrí nepochybne medzi štatistiky s najdlhšou históriou - je to relatívne jednoduchá činnosť, pri ktorej sa zisťuje len niekoľko základných údajov (napr. vek, pohlavie, povolanie a i.) 2. Sčítanie obyvateľstva (cenzus) • je naproti tomu rozsiahla akcia, pri ktorej sa zisťuje omnoho viac osobných charakteristík, • cieľom je zistiť čo najviac informácií • sčítanie ľudí by malo zahrnúť v konkrétnom okamihu všetky osoby prítomné, resp. bývajúce na danom území. Históriu sčítania na našom území môžeme počítať od roku 1754, kedy sa na príkaz Márie Terézie uskutočnilo jedno z prvých sčítaní v Európe (Koschin, 2005). Zatiaľ posledné sčítanie obyvateľstva bolo v roku 2011.
Demografické modelovanie 3. Populačný register(centálny register občanov CRO) • evidencia obyvateľstvaspočíva v priebežnej registrácii (formou registračných lístkov) obyvateľov daného štátu • je najmladším prameňom informácií • každý jednotlivec je do registra zaradený pod svojim rodným číslom (pri narodení) a jeho údaje sú priebežne dopĺňané prevádzaním vybraných záznamov z evidencie prirodzeného pohybu (napr. sobáš, narodenie dieťaťa a pod.) a z evidencie sťahovania (zmena bydliska, trvalého, prechodného). 4. Zvláštne zisťovanie (výberové zisťovania) • týkajú sa len vybraného súboru obyvateľstva, • jedná sa spravidla o jednorázové akcie slúžiace k doplneniu alebo aktualizácii údajov zo sčítania a evidencie obyvateľstva, • získanie informácií o postojoch a názoroch obyvateľstva na určité situácie.
Demografické modelovanie Demografia v súčasnosti • Súčasná demografia patrí medzi vedy, ktoré sa zaoberajú problematikou obyvateľstva, štúdiom ľudských populácií. • Viacerí autori sa na demografiu pozerajú z rôznych, v podstate ale blízkych hľadísk: • Demografia je časť štatistiky, ktorá skúma počet a štruktúru obyvateľstva (Ivanová a kol., 1979). Demografický systém pozostáva z ľudí a ich vlastností, ktoré podmieňujú demografickú reprodukciu a demografické vzťahy medzi nimi (Pavlík a kol., 1986) • Jurčová, Mészároš a Vaňo (2000) charakterizujú demografiu ako vednú disciplínu, ktorá sa zaoberá reprodukciou ľudských populácií. • Vojtko (1992) popisuje demografiu ako vedu o obyvateľstve, ktorá sa zaoberá jeho počtom, veľkosťou, štruktúrou a vývojom.
Demografické modelovanie • Demografia ako veda o človeku sa v zásade zaoberá demografickou reprodukciou, t.j. neustálou obnovou populácií ako dôsledku procesov rodenia a vymierania, • je pritom vedou interdisciplinárnou, ktorá je na rozhraní prírodných a spoločenských vied • na jednej strane hľadá demografia všeobecné zákonitosti demografickej reprodukcie a na druhej strane skúma ich špecifické prejavy u konkrétnych populácií. • Z predmetu demografie ako vednej disciplíny vyplýva jej tesné prepojenie na ďaľšie vedné disciplíny (biológia, psychológia, lekárske vedy, geografia, etnografia, sociológia, ekonómia)
Demografické modelovanie • Hraničné vedné disciplíny – predstavujú spojenie demografie s inými vedami, napríklad s: • lekárskou štatistikou (prevalencia – chorobnosť), • sociológiou a ekonómiou (skúmajú sociálne a ekonomické vzťahy medzi ľuďmi), • krízovým manažmentom, • etnografiou (skúma ľudské kultúry), • antropológiou (skúma pôvod a vývoj človeka), • genetikou (zaoberá sa dedičnosťou), • demogeografiou (vedná disciplína humánnej geografie, ktorá skúma základné znaky a zákonitosti vývoja, veľkosti, rozmiestnenia, zloženia a dynamiky priestorových štruktúr obyvateľstva v jeho vzájomných väzbách s ostatnými geografickými prvkami), • demokartografiou (tvorba máp) a ďalšími vedami.
Demografické modelovanie Vedecké formy demografie Z uvedeného interdisciplinárneho ponímania demografie ako vedy pramenia jej vedecké formy: Teoretická demografia – predstavuje súhrn teoretických poučiek, zásad, hypotéz, pomocou ktorých sú vysvetlené zákony a zákonitosti charakteristické pre demografické udalosti a procesy. Matematická a štatistická demografia – uplatňuje matematické a štatistické metódy pri analýzach demografických skutočností. Výsledkami svojich analýz je sprostredkovateľom medzi popisnou a teoretickou demografiou.
Demografické modelovanie Ekonomická demografia – študuje ekonomické aspekty reprodukcie obyvateľstva. Analyzuje demografické zmeny ako následok ekonomických procesov a naopak vplyv demografických procesov na ekonomickú oblasť. Ide o zložitý komplex sociálno-ekonomických faktorov s prejavmi demografického správania sa obyvateľstva. Regionálna demografia – demografické procesy v regiónoch, osobitne tie, ktoré majú masový charakter (natalita, sobášnosť, rozvodovosť, potratovosť, mortalita, migračné pohyby, pracovné zdroje atď.).
Demografické modelovanie Historická demografia – študuje historické podmienky zákonitostí rozvoja obyvateľstva v jednotlivých etapách ľudskej civilizácie. Paleodemografia – zaoberá sa vývojom predhistorickej populácie. Čerpá najmä z archeologických nálezov a objasňuje demografické procesy v predhistorickom období. Sociálna demografia– zaoberá sa štúdiom vzťahov medzi populačnými javmi a javmi sociálnymi (potraty, kriminalita, samovraždy a pod.).
Demografické modelovanie Predmetom Demografie je skúmanie: • populačných javov a procesov, t.j. javy a procesy súvisiace s reprodukciou obyvateľstva (pôrodnosť, úmrtnosť) • stavu, štruktúry a vývoja obyvateľstva z hľadiska kvantitatívneho aj kvalitatívneho • predmetom zisťovania u osoby sú okrem kvalitatívnych a kvantitatívnych údajov aj udalosti, napr. uzatvorenie manželstva, potrat, pôrod, ovdovenie, vstup do zamestnania a ďalšie
Demografické modelovanie Základné pojmy v demografii Demografia pracuje s vlastným pojmovým aparátom. Medzi základné pojmy patria: Demografia – vedná disciplína na rozhraní viacerých odborov, ktorá sa zaoberá štúdiom reprodukcie ľudských populácií. Podľa OSN je demografia veda a praktická činnosť, ktorá sa zaoberá štatistickou a matematickou analýzou veľkosti, zloženia a priestorovej distribúcie ľudských populácií a príčinami a dôsledkami zmien plodnosti, úmrtnosti, sobášnosti, migrácie. Demografická reprodukcia – obmena ľudských populácií v dôsledku prebiehajúcich procesov rodenia, umierania a migrácie Demografická revolúcia – zásadná zmena režimu reprodukcie charakteristická výrazným poklesom úmrtnosti a pôrodnosti (okolo roku 2000)
Demografické modelovanie Demogracký prechod (resp. revolúcia)– zásadná zmena režimu reprodukcie populácie, t.j. zásadná zmena demografického správania populácie (Koschin, 2005). Táto teória považuje zmenu demografickej reprodukcie spočívajúcu vo výraznom poklese úmrtnosti a pôrodnosti za určitú etapu, ktorou prechádza každá populácia. Prvý demografický prechodzačal koncom 18. storočia vo Francúzsku a v Anglicku - trval vyše 150 rokov (rôzne v jednotlivých krajinách), Druhý demografický prechod - v období od polovice 60-tych rokov minulého storočia (po 2. svetovej vojne) došlo opäť k zásadným zmenám v režime reprodukcie. Zjednodušene môžeme celý proces druhého demografického prechodu nazvať aj modernizácia. Má tri základné zložky: zmeny technické, štrukturálne a kultúrne.
Demografické modelovanie Demografická štruktúra – zloženie obyvateľstva podľa určitých charakteristík (napr. pohlavia a veku) Demografické procesy – udalosti určitého typu sledované ako hromadný jav (pôrodnosť, úmrtnosť, rozvodovosť, migrácia atď.) Demografické javy (udalosti) – životné udalosti (uzavretie manželstva, rozvod, potrat, narodenie...) Osoba(tiež obyvateľ) je základnou jednotkou demografie s individuálnymiznakmi, ktoré vyjadrujú jejkvalitatívne a kvantitatívnevlastnosti. Osoba býva aj užšie – bližšie špecifikovaná, napr. narodené dieťa, zomrelá osoba, ženatý muž, vdova.
Demografické modelovanie Individuálne znaky osoby kvantitatívne • vek • dátum udalosti v živote • odžité roky od udalosti v živote • telesné údaje • ďalšie kvantitatívne znaky kvalitatívne • pohlavie • kvalifikácia a povolanie • náboženstvo • rodinný stav • sociálna príslušnosť • ďalšie kvantitatívne znaky
Demografické modelovanie Obyvateľstvo – je populácia žijúca na určitom území (obyvatelia obce, mesta, štátu). Obyvateľstvo sa skladá z jednotlivcov, t.j. občanov. Ako celok má aj kolektívne znaky (vedomie spolupatričnosti, kultúrne správanie, náboženstvo). Populácia– je súbor jedincov určitého živočíšneho druhu, teda aj osôb, medzi ktorými dochádza k demografickej reprodukcii. Ide o biologické vymedzenie. Často sa používa ako synonymum termínu obyvateľstvo. Kohorta – predstavuje skupinu ľudí, u ktorej dochádza k rovnakej demografickej udalosti v tom istom časovom intervale (obyčajne v kalendárnom roku). Napr. kohorta narodených v určitom roku.
Demografické modelovanie Generácia – je súbor osôb s rovnakým rokom narodenia. Je zvláštnym prípadom kohorty. Populačná klíma – súhrnný vplyv okolia na populačnú reprodukciu Populačná politika – súhrn prijatých opatrení priamo alebo nepriamo ovplyvňujúcich reprodukčné správanie obyvateľstva Populačné teórie– súhrn hypotéz a názorov o krátkodobých a dlhodobých faktoroch podmieňujúcich reprodukciu, zmeny v počte a štruktúre obyvateľov a ich dôsledky. Demografická statika – zaoberá sa skúmaním stavu obyvateľstva (počet obyvateľov, štruktúrne zloženie, rozmiestnenie) Demografická dynamika – nadväzuje na statiku, skúma pohyb obyvateľstva (prirodzený – pôrodnosť, úmrtnosť, mechanický)
Demografické modelovanie Ďakujem za pozornosť !