200 likes | 405 Views
Vabahariduse roll elukestva õppe süsteemis: Eesti tänane olukord. Raul Eamets Tartu Ülikool. Olukorrast rindel: tööturu üldised näitajad. Tööturg: tööpuudus. Probleemsed tegevusalad. Tegevusalad, kus palgakasv oli kiirem kui tootlikkuse kasv, kasumlikkus vähenes ja hõive langes (2000-2007)
E N D
Vabahariduse roll elukestva õppe süsteemis: Eesti tänane olukord Raul Eamets Tartu Ülikool
Probleemsed tegevusalad Tegevusalad, kus palgakasv oli kiirem kui tootlikkuse kasv, kasumlikkus vähenes ja hõive langes (2000-2007) • Tekstiilitööstus • Riietusesemete tootmine • Nahatöötlemine ja nahktoodete tootmine • Kummi- ja plasttoodete tootmine • Paberi- ja pabertoodete tootmine • Transpordivahendite tootmine • Puidutöötlemine ja puittoodete tootmine • Veondus, laondus ja side • Ehitus • Ehitusmaterjalide tootmine
Kõrgharitute osakaal hõives ja SKP per capita, 2007. *Taani 2004. aasta, Kreeka 2005. aasta andmed
Ametite jaotus Valgekraed Sinikraed Eesti 44,8% Eesti 55,2% EL(15) 51,2% EL(15) 48,8%
Haridus, see on keeruline… Lisaks formaalharidusele ei saa unustada ka teisi hariduse liike - Vahe mitteformaalse ja formaalse hariduse vahel väheneb - Vahe vabahariduse ja tööalase koolituse vahel väheneb
Haridussüsteemid Euroopas
Eesti olukorrast EAKL tellitud uuring turvalise paindlikkuse indikaatoritest: täitjad Tartu ülikool ja Praxis Elukestev õpe 1. Eesti täiskasvanute koolitus 2007 valimi maht on 3968 • tasemeõpingutes osalemine • koolitustel osalemine • enesetäiendamine 2. Eesti Tööjõu uuring (ETU)
Elukestvas õppes osalemine Joonis 5. Vähemasti ühes elukestva õppe vormis osalenute jagunemine õppevormiti.
Ebavõrdus ja elukestev õpe * 25-64- aastaste, kes küsitlusele eelneva 4 nädala jooksul õppisid või osalesid koolitusel, osakaal kogu elanikkonnast. ** Kõrgeima ja madalaima sissetulekukvintiili sissetulekute suhe.
Vanus ja elukestev õpe Allikas: ETU
Kokkuvõtteks • Tööandjate suhtumine töötaja töö kõrvalt õppimise osas on pigem tõrjuv kui toetav. • Tasemeõpingutes osalemise põhjused on pigem isiklikud kui tööga otseselt seotud. Olulisimateks motivaatoriteks tasemeõpingutes osalemiseks on soov saada haridustaset tõendav dokument ning arendada end huvipakkuval erialal. • Koolitustel osalemise põhjused on valdavalt tööalased, selgelt domineerib soov teha oma tööd paremini ja parandada karjääriväljavaateid. • Eri elukestva õppe vormides osalemine on nõrgalt korreleeritud.
Kokkuvõtteks (2) • Tõenäosus elukestvas õppes osaleda on kõrgem haritumatel, noorematel, eesti keele valdajatel, juhtivtöötajatel ja spetsialistidel, erasektori töötajatel ning välisomanduses osavates ettevõtetes hõivatutel. • Ligi pooled nendest, kes ei soovinud elukestvas õppes osaleda, toovad peamise põhjusena välja, et neil ei ole ei eraelus ja töös täiendavaid õpinguid vaja. Iga kolmanda jaoks on takistuseks õppimise liigkõrge hind. • Neil, kes sooviksid end täiendada, on sagedamini takistuseks koolituse/õppimise maksumus, perekondlikud kohustused ning õppeasutuse kaugus elukohas
Tulevik? • Piirid erioskuste ja üldiste teadmiste vahel ähmastuvad • Elanikkond vananeb: potentsiaalne klientuur kasvab • Majanduskriis peaks tekitama täiendavaid õppijaid: pikaajaline töötus jääb meid painama pikemaks perioodiks • Vabahariduse areng seotud üldise kolmanda sektori arenguga, kodanikuühiskonnani meil veel pikk tee käia • VÕTA: süsteem areneb vaevaliselt, ülikoolid ei taha kaotada raha, õppijate arv ju väheneb, samas võimaldab see tuua kõrghariduse juurde täiendavaid inimesi • Vabaharidus kui integratsiooni vahend?