460 likes | 681 Views
QUO VADIS MAGYAR FELSŐOKTATÁS? TÜKÖR- ÉS JÖVŐKÉP. Bazsa György, FTT elnök Budapest – 2004. szeptember 29. A MAGYAR BOLOGNA-FOLYAMAT – 2005. NOVEMBER 3-ÁN. Bazsa György, FTT elnök Budapest – 2005. november 3. A rendszerváltás a felsőoktatásban: Megrázkódtatás nélkül váltottunk.
E N D
QUO VADIS MAGYAR FELSŐOKTATÁS? TÜKÖR- ÉS JÖVŐKÉP Bazsa György, FTT elnök Budapest – 2004. szeptember 29.
A MAGYAR BOLOGNA-FOLYAMAT – 2005. NOVEMBER 3-ÁN Bazsa György, FTT elnök Budapest – 2005. november 3.
A rendszerváltás a felsőoktatásban: • Megrázkódtatás nélkül váltottunk. • Itthon és külföldön elismert teljesítmény (Nobel-díjasok, külföldiek képzése itthon, külföldi ösztöndíjak, professzúrák, tudomá- nyos publikációk, nemzetközi elismerés stb.), • ám „változatos” színvonal (hallgatólagosan); • 3×-os hallgatói létszám, alig növekvő oktatói és infrastrukturális kapacitás mellett – tár- sadalmi nyomásra, intézményi érdekből; • rugalmasabb, de még merev képzési rendszer; • óvatos, de érezhető nyitás a társadalom felé; • 1993: új felsőoktatási törvény.
Új lehetőségek és kényszerek: • intenzívebb lett a nemzetközi kapcsolat rendszer – hallgatói és oktatói téren is; • a doktori (PhD) képzés és fokozatadás egye- temi jog és kötelesség lett; • a minőségértékelés (akkreditáció) új és erős tényező lett a magyar felsőoktatásban; • a költségvetési támogatás alig nőtt, sőt egyértelmű fajlagos forráskivonás történt; • megjelent a („soft”) nem-állami felsőoktatási szektor – a versenyhelyzet előszeleként; • az oktatáspolitika az elaprózott intézmény- rendszert felemásan integrálta;
Nézzünk önkritikusan a tükörbe! - 1 • Ideológiai felszabadulás → expanzív elszabadulás: • szakburjánzás folyt/folyik (félezer szak!); • karok, tanszékek túlszaporodtak; • félezer (!) doktori program alakult; • a felvételi rendszer szinte áttekinthetetlenné és piacivá torzult, s a középiskola e téren lassan diszfunkcionálissá vált; • szakokban, létszámban nem a munkaerőpiac, hanem az intézményi érdek diktál(t), s ezt az oktatáspolitika támogatta, nem korrigálta; • az intézményi kreditrendszerek alig konver- gálnak, inkább divergálnak;
Nézzünk önkritikusan a tükörbe! - 1 • Ideológiai felszabadulás → expanzív elszabadulás: • 101+7 alapszak, lesz vagy félezer mesterszak; • karok, tanszékek túlszaporodtak (ELTE!); • 150 doktori iskola, ezen belül félezer program; • a felvételi rendszer helyét átvette (torzításokkal ésnyelvvizsgával) a kétszintű érettségi, s ezzel aközépiskola kezdi visszanyerni közfunkcióját; • szakok és létszám szerint még nem látjuk az újhelyzetet, még nem a munkaerőpiaci, hanemaz intézményi érdek lesz erős 2006-ban is; • az intézményi kreditrendszerek alig konver- gálnak, inkább divergálnak;
Tükör – 2 • egyetemi tanári kinevezések mennyisége gyorsan nőtt, színvonala gyorsan csökkent; • a habilitáció erősen elértéktelenedett; • „IC-professzorok”, oktatók hada működik; • az intézményi elektronikus tanulmányi rend- szerek (ETO-k) jobbára inkompatibilisek; • „megszaladt” a kihelyezett képzés: vitatható minőség, (késztetett) bevétel-centrikusság; • eluralkodott a mennyiségi szemlélet a minőség rovására, bár a MAB fékezett (volna); • csak „academic” akkreditáció van, hiányzik a „professional”, a munkaerőpiac ítélete;
Tükör – 2 • az egyetemi tanári kinevezések számát a MAB szűrője redukálta, színvonala (hümm?) stagnál; • a habilitáció erősen elértéktelenedett, az újtörvényből ki is maradt, sorsa bizonytalan; • „IC-professzorok”, oktatók hada csökkent; • az intézményi elektronikus tanulmányi rend- szerek (ETO-k) jobbára inkompatibilisek; • „fékeződött” a kihelyezett képzés: vitatható minőség, (késztetett) bevétel-centrikusság; • eluralkodott a mennyiségi szemlélet a minőség rovására, bár a MAB fékezett; • ma az akkreditáció alapja: ki és mit tanít? a jövő: mit tud, mire képes a végzett diplomás?
Tükör – 3 • egyszerre van forráshiányés pazarlás (pl. 9 jogászképzés, >40 közgazdaképzés stb.); • a szakstruktúra jórészt intézmény- és csak kis részben munkaerőpiac-centrikus; mozdult, de lassan (informatika, menedzsment stb.); • „termékünket” nem minősíti valódi piac: nincs szervezett visszajelzés, értékelés; • a felsőoktatás hatékonyságát nem tudjuk ele- mezni, mérni, így nem tudjuk javítani sem; • nem tudunk valós költségelemzést készíteni; • ritkák a felsőoktatáspolitikai elemzések, inkább csak kurzusdöntések vannak.
Tükör – 3 • egyszerre van forráshiányés pazarlás (pl. 9 jogászképzés, >40 közgazdaképzés stb.); • a szakstruktúra jórészt intézmény- és csak kis részben munkaerőpiac-centrikus; Bolognamegmozdította, kérdés: hogyan?; • „termékünket” kezdi minősíteni a piac – túltermelés, rangsor, szelekció formájában; • a felsőoktatás hatékonyságát nem tudjuk ele- mezni, mérni, így nem tudjuk javítani sem; • nem tudunk valós költségelemzést készíteni; • ritkák a felsőoktatáspolitikai elemzések, inkább csak kurzusdöntések vannak.
Tükör – 4 • az oktatás ismeret- és alig készségcentrikus; • gyakran gyenge a szervezési, jogi, gazdasági, kommunikációs, vezetési, nyelvi felkészítés; • a felsőfokú szakképzés alig integrálódott a felsőoktatás rendszerébe; • nem alakult ki a tömegoktatáshoz (a gyen- gébb hallgatói anyaghoz is igazodó) peda- gógiai-módszertani oktatáskultúra; • de nem elég szervezett az elitképzés rendszere sem (jók a doktori iskolák, de belterjesek); • nincs hallgatói tanácsadási rendszer; • nincs pályakövetés és ebből következtetés.
Tükör – 4 • az oktatás ismeret- és alig készségcentrikus; • gyakran gyenge a szervezési, jogi, gazdasági, kommunikációs, vezetési, nyelvi felkészítés; • a felsőfokú szakképzés alig integrálódott a felsőoktatás rendszerébe; • nem alakult ki a tömegoktatáshoz pedagógiai- módszertani oktatáskultúra, talán az alap- szakok programjai előrelépést jelentenek; • de nem elég szervezett az elitképzés– most folytat a MAB egy értékelő felülvizsgálatot; • nincs hallgatói tanácsadási rendszer – alakul?; • nincs pályakövetés – ez is megmozdult?
Tükör – 5 • a finanszírozás csak nevében normatív, lényegében (alku-) bázisfinanszírozás folyik; • az állami költségvetésen kívül nincs jelentős bevételi többletforrásra lehetőség; • csak felépíteni szeretünk, leépíteni nem; • nincs „cost/benefit” elemzés; • a tandíj a politika áldozatává vált; • az illetményrendszer mechanikus, nincs elég teljesítményeleme (csak az előlépés ilyen); • sajnos az amortizáció „ismeretlen” a felső- oktatásban; • lassan épül a minőségbiztosítás, -kultúra.
Tükör – 5 • a finanszírozás csak nevében normatív, lényegében (alku-) bázisfinanszírozás folyik; • az állami költségvetésen kívül nincs jelentős bevételi többletforrásra lehetőség – EU lehet; • felépíteni szeretünk, le nem – de fogunk!; • nincs „cost/benefit” elemzés; • a tandíj a politika áldozatává vált; • az illetményrendszer mechanikus, nincs elég teljesítményeleme (a törvény lehetővé teszi); • sajnos az amortizáció „ismeretlen” a felső- oktatásban; • lassan épül a minőségbiztosítás, -kultúra.
Tükör – 6 • az intézményvezetésben a tulajdonosi, munkál- tatói és munkavállalói funkciók keverednek; • a rotációs rendszer „kollegiális” mentalitást eredményez („ma én, holnap te”); • a vezetői poszt nem karrier-, főleg presztizs-, rossz esetben érdekpozíció; • nagy intézmények, bonyolult szervezet, nagy költségvetések – a vezetők habitusa elsősor- ban akadémiai, és kevésbé menedzseri; • osztott vezetés, jogkörök: a testületek nem vonhatók felelősségre (a hiányért csak a helyzet felelős, a személy sohasem);
Tükör – 6 • az intézményvezetésben a tulajdonosi, munkál- tatói és munkavállalói funkciók keverednek; ? • a rotációs rendszer „kollegiális” mentalitást eredményez („ma én, holnap te”); • a vezetői poszt nem karrier-, főleg presztizs-, rossz esetben érdekpozíció; • nagy intézmények, bonyolult szervezet, nagy költségvetések – a vezetők habitusa elsősor- ban akadémiai, és kevésbé menedzseri; • osztott vezetés, jogkörök: a testületek nem vonhatók felelősségre (a hiányért csak a helyzet felelős, a személy sohasem);
JÖVŐKÉP: Quo vadis? • Európában vagyunk: EFT-ben egyetértünk • Merre halad Európa (és a világ)? • Bologna: lineáris képzési ciklusok – számos tisztázandó kérdés + B(ologna)-vonzatok: • intézményrendszer: egyetem/főiskola • oktatói feladatok és követelmények • finanszírozási következmények • minőségbiztosítás • Intézményirányítás: ez „érdek-érzékeny” kérdéskör – feszültségekkel • IT funkciók, az autonómia pontosítása • Az állam funkciói, az állami irányítás
JÖVŐKÉP: Quo vadis? • Európában vagyunk: EFT-ben egyetértünk • Merre halad Európa (és a világ)? • Bologna: lineáris képzési ciklusok – tisztuló kérdések + B(ologna)-vonzatok: • intézményrendszer: egyetem/főiskola • oktatói feladatok és követelmények • finanszírozási következmények • minőségbiztosítás: top down terjed • Az AB döntés után újragondolandó az - intézményirányítás (IT), az autonómia (Oxford: új Board és Szenátus) - az állam tulajdonosi és irányítási funkciói
JÖVŐKÉP: az új törvény Célja: • a felsőoktatás minőségének javítása, • átjárható intézmények – MK és EU szinten, • a magyar diplomák versenyképességének fokozása, • eredményes csatlakozás az Európai Felső- oktatási Térséghez, • az oktatás,kutatás egységének megvalósítása, • korszerű működési formák elterjesztése.
JÖVŐKÉP: az új törvény Célja: • a felsőoktatás minőségének javítása, • átjárható intézmények – MK és EU szinten, • a magyar diplomák versenyképességénekfokozása, • eredményes csatlakozás az Európai Felső-oktatási Térséghez, • az oktatás, kutatás egységénekmegvalósítása, • korszerű működési formák elterjesztése. Helyzete: „kistörvény” – új törvény – korm. rend.
Merre halad Európa és a világ? • EFT, EKT: európai dimenziók, mobilitás; • a FO nyitott társadalmi alrendszer legyen; • esélyegyenlőség – általános hozzáférési esély a felsőoktatáshoz: tehát tömegek ante portas és a kapukon belül is; • szelekció a szférán belül: sokaknak rövidebb képzési idő, kevesebbeknek/”jobbaknak” magasabb képzés, végül szakmai elitképzés; • társadalmi és korkihívások: globalizáció, informatika, készség-erősség, változtatás- képesség (tanulás egy életen át), kommuni- káció/marketing (eladni nehéz,nem termelni)
Merre halad Európa és a világ? • EFT, EKT: európai dimenziók, mobilitás; • a FO nyitott társadalmi alrendszer legyen; • esélyegyenlőség – általános hozzáférési esély a felsőoktatáshoz: tehát tömegek ante portas és a kapukon belül is; • szelekció a szférán belül: sokaknak rövidebb képzési idő, kevesebbeknek/”jobbaknak” magasabb képzés, végül szakmai elitképzés; • társadalmi és korkihívások: globalizáció, informatika, készség-erősség, változtatás- képesség (tanulás egy életen át), kommuni- káció/marketing (eladni nehéz,nem termelni)
erősödő nemzetközi verseny minden téren • megszorítások a közpénzekben, közvetlen és közvetett érintettek hozzájáruláskényszere; • felelős(ségre vonható) menedzsment; • elszámoltathatóság, átvilágíthatóság, cost/be- nefit elemzés; • társadalmi nyitottság: regionális funkciók, szolgáltatások nyújtása – bővülő misszió; • minőség-orientáltság; • gyors reagálás a munkaerőpiac igényeire; • tanulás egy életen át; • EAIR 2004: „Knowledge Society Crossroads”
már többek beszálltak a nemzetközi versenybe; • megszorítások a közpénzekben, közvetlen és közvetett érintettek hozzájáruláskényszere; • felelős(ségre vonható) menedzsment; • elszámoltathatóság, átvilágíthatóság, cost/be- nefit elemzés; • társadalmi nyitottság: regionális funkciók, szolgáltatások nyújtása – bővül a misszió; • minőség-orientáltság; • gyors reagálás a munkaerőpiac igényeire; • tanulás egy életen át; • policy paperek szükségesek (de nem CSEFT)!
Bologna: ciklusos képzési szerkezet • Három ciklusú, lineáris képzési rend; • Európa határozta el, angolszász mintára; • mi nem koncepcionális alapvetéssel kezdtük (a hollandok, norvégok stb. igen); Pl. mi a két ciklus azonos és eltérő funkciója? • nem egy új rendszert építettünk ki, jobbára a jelen rendszer átmentését céloztuk meg: „kis magyar Bologna” készül; • az alapszakrendszer konszenzusban (vagy inkább alkukban) alakult ki; • a mesterszakokról még mindig homályos, nem egyeztetett elképzelések vannak;
Bologna: ciklusos képzési szerkezet • Három ciklusú, lineáris képzési rend; • Európa határozta el, angolszász mintára; • mi nem koncepcionális alapvetéssel kezdtük (a hollandok, norvégok stb. igen); Pl. mi a két ciklus azonos és eltérő funkciója? • nem egy új rendszert építettünk ki, jobbáraa jelen rendszer átmentését céloztuk meg: „kis magyar Bologna” készült; • az alapszakrendszer konszenzusban (vagyinkább alkukban) kialakult; • a mesterszakok ügyében nincs világos rend,sőt erős ellentétek keletkeztek: FFK – MAB !
nincs világos koncepció az A:M:PhD:sztk keretszámok és finanszírozás arányaira; • a „képesítési keretek” – „képzési és kimeneti követelmények” – „tantervek” rendszer túl komplikált, funkciótlan (szerintem); pl. az évtizede folyó PhD képzés „képzési kereteit” valakinek utólag kell kitalálni); • megoldatlan: legyen-e párhuzamosan elméleti és alkalmazott irányultságú alapképzés? • mivel segítjük a hallgató „keresztmozgását” a ciklusváltáskor? Fontos lenne! • a (kétszakos) tanárképzés ügye kiérleletlen;
kb. számok már vannak az A:M:PhD:sztkkeretekre és a finanszírozás arányaira; • a „képesítési keretek” – „képzési és kimeneti követelmények” – „tantervek” rendszer túl komplikált, funkciótlan (szerintem);ugyanígy a képzési ág is (13 képzési terület,54 képzési ág 108 alapszakhoz. • az elméleti és alkalmazott irányú alapképzés:egy plusz félév gyakorlatigényes szakokon • mivel segítjük a hallgató „keresztmozgását” a ciklusváltáskor? Fontos lenne! • a (kétszakos) tanárképzés: papíron kialakult;
a felsőoktatás nagy része lassan tájékozottlesz az új ciklusos képzési rendszerről, sokan dolgoztak rajta, de nem biztos, hogymindenki (egyformán) érti lényegét; • a közoktatásban nagyfokú a tájékozatlanság,ezt felmérések mutatják: sürgősen lépni kell! • a munkaerőpiac, a munkáltatók ugyancsakgyengén tájékozottak: interaktív tájékoztatás,közös gondolkodás és közös cselekvés kell.
Bologna-vonzatok – 1: intézményrendszer • Lesz-e, legyen-e egyetem és főiskola? • Mitől egyetem és mitől főiskola az intézmény? • Egyetem: az új tudás létrehozásának és továbbadásának (a képzésnek) universitasa – nemzetközi szinten. Kerete: az eredményes kutatásra-fejlesztésre alapozott doktori képzés – és fokozatadási jog. • Főiskola: a korszerű szaktudás megszerzése, fejlesztése, alkalmazása és továbbadása. • Közös funkció: társadalmi szolgáltatások.
Bologna-vonzatok – 1: intézményrendszer • Lesz egyetem és lesz főiskola? • Egyetem: az új tudás létrehozásának éstovábbadásának (a képzésnek) universitasa –nemzetközi szinten. Kerete: az eredményeskutatásra-fejlesztésre alapozott alap, mesterés doktori képzés – és fokozatadási jog. • Főiskola: a korszerű szaktudás megszerzése,fejlesztése, alkalmazása és továbbadása –alap- és mesterképzésben. • Közös funkció: társadalmi szolgáltatások.
Részben eltérő funkciók – a minőség nem ennek függvénye. Vannak kiváló főiskolák és gyenge egyetemek – és fordítva! • A minőség fontosabb (legyen), mint a cím. • Ismertek college/university (USA, NL, D) rendszerek és – ritkábban – csak egyetemből álló hálózatok (GB, CH). • A besorolás alapja nem saját döntés – hanem objektív kritériumok teljesítése és értékelése (ha egyetem akar lenni az intézmény).
Részben eltérő funkciók – a minőség nemennek függvénye. Vannak/lesznek kiválófőiskolák és gyenge egyetemek – és fordítva! • A minőség fontosabb (legyen), mint a cím. • Ismertek college+university (USA, NL, D) rendszerek és – ritkábban – csak egyetembőlálló hálózatok (GB, CH). • A besorolás alapja nem saját döntés – hanemobjektív kritériumok teljesítése és értékelése(ha egyetem akar lenni az intézmény).
Bologna-vonzatok – 2: oktatók • mire fel a munkakör és cím különválasztása? • a mai oktatói besorolási rend eltérő funkció- és követelményrendszerre épül; • az új képzési rend konvergálást indikál; • az egységes besorolási (előléptetési) rendszer csak egységes követelményrendszerre épülhet: ennek érvényesítése ma komoly feszültségeket generál(na) mindkét helyen; • sok helyen nincs igény és feltétel az egyetemitanári/docensi követelmények teljesítéséhez; • egy lehetőség: (ált.) tanársegéd – adjunktus; egyetemi ill. főiskolai docens/tanár;
Bologna-vonzatok – 2: oktatók • a munkakör és cím nem válik külön; • a mai oktatói besorolási rend eltérő funkció- és követelményrendszerre épül; • az új képzési rend konvergálást indikál: • egységes tanársegédi, adjunktusi besorolás; külön egyetemi ill. főiskolai docens/tanár; • [az egységes besorolási (előléptetési) rendszer csak egységes követelményrendszerre épülhet: ennek érvényesítése ma komoly feszültségeket generál(na) mindkét helyen; • sok helyen nincs igény és feltétel az egyetemitanári/docensi követelmények teljesítéséhez;]
Bologna-vonzatok – 3: finanszírozás • mondjuk ki: önmagában az új rendszer bevezetése nem okozhat azonnali „csődöket”; • az intézményi stratégiai tervezéshez tudni kell az A:M:PhD létszám és finanszírozási ará- nyokat (várhatóan 50:25:<25, ill. 1:2:3); • jó a speciális költségvetési jogállás terve; • jobb lenne hosszútávú kiszámíthatóság (eset- leg a francia szerződéses rendszer); • konszolidációra van szükség – de ez nem automatikus, csakis szelektív lehet; • ÁFA mentesség és amortizáció szükséges;
Bologna-vonzatok – 3: finanszírozás • „kimondtuk”: önmagában az új rendszerbevezetése nem okozhat azonnali „csődöket”; • az intézményi stratégiai tervezéshez látni lehet: verseny lesz az A:M:PhD létszámokért és főleg a hallgatókért; • jó lesz a sajátos költségvetési szerv jogállás; • jobb lenne hosszútávú kiszámíthatóság (eset- leg a francia szerződéses rendszer); • konszolidációra van szükség – de ez nem automatikus, csakis szelektív lehet; • ÁFA mentesség és amortizáció szükséges;
Bologna-vonzatok - 4: minőségbiztosítás • Kiemelt bolognai cél (Berlinben 1. hely!) • (oktatási) kormány(zat): minőségpolitika • intézmény: minőségbiztosítás • MAB: minőségértékelés • általában: minőségkultúra szükséges!
Bologna-vonzatok - 4: minőségbiztosítás • Kiemelt bolognai cél (Berlinben 1. hely!) • (oktatási) kormány(zat): minőségpolitika • intézmény: minőségbiztosítás • MAB: minőségértékelés • általában: minőségkultúra szükséges!
Intézményirányítás (nem B-vonzat) • kormányprogram (2004): FO vezetőkkel egyeztetve hatékonyabb irányítás kell! • „hot topic”: Bologna mellett az oktatási miniszter első számú reformszándéka; • az akadémiai és a stratégiai döntési jog- körök (az akadémiai vezetés és a menedzs- ment) funkcionális elkülönítése; • az állam tulajdonosi funkcióinak intéz- mény-közeli (-beni) gyakorlása; • a felépítés könnyen vállalt döntései mellett/ /után a várható nehéz leépítési döntések „objektiválása” (az érintettek mentesítése);
Intézményirányítás (nem B-vonzat) • kormányprogram (2004): FO vezetőkkel egyeztetve hatékonyabb irányítás kell! • „hot topic”: Bologna mellett az oktatási miniszter első számú reformszándéka; • az akadémiai és a stratégiai döntési jog- körök (az akadémiai vezetés és a menedzs- ment) funkcionális elkülönítése; • az állam tulajdonosi funkcióinak intéz- mény-közeli (-beni) gyakorlása; • a felépítés könnyen vállalt döntései mellett/ /után a várható nehéz leépítési döntések „objektiválása” (az érintettek mentesítése);
Az állam funkciói (nem B-vonzat) • Rendezendő, hogy miben azonosak és miben különböznek az állami és államilag elismert (egyházi/magán) intézmények: • a törvényben előírt és garantált szakmai és személyi autonómiát minden intézmény gyakorolhassa (állami elismerési feltétel)! • az állam ugyanolyan fenntartási garanciát vállaljon, mint a nem-állami fenntartó; • az IT az állami fenntartói funkciókat, jogokat gyakorolja. • ez ügyben a szféra – az ellenzők többségével – megosztott. Kérdés: tudunk-e változtatni?
Az állam funkciói (nem B-vonzat) • Az AB után is rendezendő, hogy miben azono-sak és miben különböznek az állami és azállamilag elismert (magán) intézmények: • a törvényben előírt és garantált szakmai és személyi autonómiát minden intézmény gyakorolhassa (állami elismerési feltétel)! • az állam ugyanolyan fenntartási garanciát vállaljon, mint a nem-állami fenntartó; • az IT az állami fenntartói funkciókat, jogokat gyakorolja – lesz-e IT? • ez ügyben a szféra – az ellenzők többségével – megosztott. Kérdés: tudunk-e változtatni?