330 likes | 586 Views
Melbu, 8. juli 2010. Presentasjon av ASPnet ved Stephanie Floberg og Inger Lise Skare, Ranvik ungdomsskole, Sandefjord. Målgruppe: lærere, pedagogisk personell og skoleledere. Konkretisering av ASPnet, teoridelen ligger på nett.
E N D
Melbu, 8. juli 2010 Presentasjon av ASPnetved Stephanie Floberg og Inger Lise Skare, Ranvik ungdomsskole, Sandefjord • Målgruppe: lærere, pedagogisk personell og skoleledere. • Konkretisering av ASPnet, teoridelen ligger på nett. • Oppdrag: Undervisningsopplegg. Praktisk tilnærming med eksempler
Ranvik ungdomsskole • Bygd 1971 og 2000, ca 4oo elever med forsterket avd.,personal ca 70 • Vi er fra en ASPnet-skole, og representerer arbeidsgruppa. UDIR har koordineringsansvaret i Norge
Unesco ASPnet • Historisk i Norge /verden • Hva er ASPnet i dag? • Hva er en ASPnet-skole? • Hvordan jobber en ASPnet-skole • Spørsmål vi kan stille: Hva jobber vi med av internasjonale spørsmål og temaer på vår skole? • Eksempler på hvordan skoler i Norge arbeider • Forankring i K06. Hvem er vi avhengige av for å lykkes? • Stortingsmelding om internasjonalisering, se KD-nett • ASP/unesco: De 4 søylene • Eksempel Kreta • Hvordan bli en ASPnet-skole • Hva innebærer det å være en ASPnet-skole? • Satsningsområder, world wide • Materiell og mulige samarbeidspartnere
UNESCO • UNESCO i Norge • Utenriksdepartementet har det overordnede ansvaret for norsk politikk overfor UNESCO, mens Kunnskapsdepartementet har koordineringsansvar. Ansvarlige fagdepartement er: • Utdanning og vitenskap: Kunnskapsdepartementet • Kulturpolitikk og kultur- og miljøkonvensjoner: Kulturdepartementet, Miljøverndepartementet og Utenriksdepartementet • Mediepolitikk og informasjons- og kommunikasjonsteknologi: Kulturdepartementet og Utenriksdepartementet • Urfolksspørsmål: Arbeids- og inkluderingsdepartementet og Kulturdepartementet • Bioteknologi og bioetikk: Helse- og omsorgsdepartementet og Nærings- og handelsdepartementet • Klima og miljøforvaltning: Miljøverndepartementet
ASPnet • ASPnet er hjelpemiddelet for å nå kompetansemålene i Kunnskapsløftet, L06. I den generelle delen av læreplanen er betydningen av det internasjonale perspektivet understreket allerede i innledningen. Særlig i kapitlet om det allmenndannede mennesket. I følge føringer som er lagt i læreplanverket, skal de internasjonale perspektivene være en integrert del av det daglige arbeidet i alle fag og i hele opplæringsløpet. • Grunnopplæring i skoler og lærebedrifter skal ha en bred internasjonal og flerkulturell orientering. Dette går blant annet fram av formålsparagrafen som trådte i kraft i januar-09. Den sier at opplæringen i skole og lærebedrift skal ”opne dører mot verda og framtida og gi elevane og lærlingane historisk og kulturell forankring”.
SKOLENETTVERKET • ASPnet (Associated Schools Project Network) er et globalt nettverk med rundt 8000 utdanningsinstitusjoner, fra førskoler til høyskoler, i 177 land. UNESCOs hovedoppgave er å bidra til fred og trygghet i verden ved å fremme samarbeid mellom nasjoner innen utdanning, vitenskap, kultur og kommunikasjon. ASPnet er et bidrag til å sette disse idéene ut i livet. Skolesamarbeidet skal bidra til å: • styrke den internasjonale dimensjonen i undervisningen • inspirere til kontakt og samarbeid nasjonalt og internasjonalt • bidra til utvikling av undervisningsmetoder, -innhold og materiell om UNESCOS programområder • bidra til oppnåelse av FNs tusenårsmål, særlig målet om utdanning for alle innen 2015
Hva er ASPnet i dag? • Koordineringsansvaret ligger i dag under UDIR, utdanningsdirektoratet. Vi viser til hjemmesiden www.unesco.no og http://www.unesco.org/education/asp. Hvordan siden er organisert: De fire hovedområdene UNESCO står for. Aktuelle saker og felles verdensomspennende temaer blir presentert. I venstre spalte kan vi søke på satsningsområder, skoler som er med og UNESCO.
Hva er en ASPnet-skole? • Arbeidet er forankret i læreplanen, Kunnskapsløftet. Skolen arbeider med UNESCOs satsningsområder. Bevisstgjøring av temaer i kunnskapsløftet. • Stortingsmelding om internasjonalisering (St.m 12) • -Menneskerettigheter: Kopi av MR-relaterte temaer i Kunnskapsløftet. • -FN og fredsarbeid • -Kultur • -Verdensarven • -Utveksling av ideer, undervisningsopplegg, elever, lærere, både fysisk, materielt og digitalt
Hvordan jobber en ASPnet-skole • -Læreplanen gjennomsyrer året. • -Prosjekter i fag, tverrfaglig, flerfaglig • -Samarbeid og prosjekter med foreldre og nærmiljø • -Prosjekter med lokalmiljø • -Prosjekter med temalinker til verdensarven, arkitektur, arkeologi, musikk-dans-drama, ulike kulturelle og kunstneriske uttrykk, film, kino, litteratur, mangfold, identitet, den immaterielle kulturarven, visuelle uttrykk,fotografi,glasskunst, mat og drikke, folkediktning, samfunnsspørsmål, Model UN, språk, sanger, viser…..
Hvordan komme i gang? • Spørsmål vi kan stille: Hva jobber vi med av internasjonale spørsmål og temaer på vår skole? • Eksempler på hvordan skoler i Norge arbeider
Eks: Barne-ungdomsskoler • Starte med f eks å markere internasjonale dager. Se FN-dager, FN-sambandets kalender. Lage program for hele skolen, for trinn eller klassevis der elever bidrar aktivt: sang, dans, rapp, foredrag, dramatisering, utstilling med tema for dagen, konkurranser, quiz, legge det ut på hjemmeside: bilder, info, linker etc
Eks: Videregående skoler: • Linjer og fagretninger: • Temaoppgave som ”pensum”, presentasjoner både fysisk og elektronisk, visuelt, lydoppgaver, etc • Arbeidsoppgaver: Verdensarven/ Røros, restaurering • Kultur: Musikk, film, litteratur… • Utvekslingsprogram: EU-prosjektmidler, Vennskap Nord-Sør • Model UN sammen med skoler i Norge, videre sende representanter til Nederland
Eksempler på hvordan skoler i Norge arbeider: • Fjell b.s.: Kulturelt mangfold-forestilling der alle er sammen. Flagg fra alle land elevene kommer fra. • Nadderud vg: Samfunnsfaglige spørsmål, utveksling. • Risøyhamn gr.s: Verdensarven og arkeologi • Stranda videregående: Verdensarven og fjordene våre • Røyken vg: Utveksling til Serbia støttet av UD. Inspirere de unge, elevdemokrati virker. Utveksling til Belgia, England, Kosovo, Estland. Model UN med Skagerak/Sandefjord IB. Røyken VGS@SANMUN • Gamlebyen b.s: Bokprosjekt: Hvordan er det der jeg bor? • Filmprosjekt: Gateway
Røros vg: Verdensarven, WH, restaurering, praktisk arbeid der vgs-elever fra hele (?) verden eller Europa deltar • Sirdal gr.s: Sammen med hele lokalsamfunnet • Sola gr.s: Internasjonal uke: Skaffet midler til utdanning av engelsk-lærere så de kunne kommunisere med partnerskolen i Peru. • Sirdal og Sola har hatt utveksling av elever og lærere med hverandre. • Saltdal vg: Urbefolkning, samisk kultur og språk, praktisk arbeid. Helleristninger og klær. Skulpturer, bildeuttrykk. Samarbeid og presentasjon med Tanzania. • Utveksling med Trinidad, ikt-pc for å kunne kommunisere. ( To lærere derfra jobber nå på Den norske skolen Casa Blanca og har søkt den inn i nettverket) • Steinerskolen i Vestfold: Årsoppgaven i 3.vg ut fra UNESCOs temaer
Ranvik ungdomsskole • markerer FN-dager: • MR-dagen 10.desember, utdeling av Nobels fredspris.Kulturvertene er ansvarlige. • FN-dagen, mangfold.Elevrådet er ansvarlige. • Antirasisme/anti mobbing, friteater og aktiviteter hele året som morgenbading og frokost, leksehjelp, elevtreningsaktiviteter og skoledeltakelse i sandefjordsløpet, ”Fri-skole” • Gaia, miljøkontakter
Forankring i læreplanen. Hvem er vi avhengige av for å lykkes? • Av ledelsen som forstår hvor viktig ASP-arbeidet er • for skolens renommé, omdømmebygging, • for foreldrene, for elevene, • for lærerne • for lokalsamfunnet, lokale bedrifter, avisa • at planene er forankret i Kunnskapsløftet • av ildsjeler • og at ASP er et redskap for å nå kompetansemålene.
Stortingsmelding • Stortingsmelding om internasjonalisering, se KD-nett • www.regjeringen.no
ASP/unesco: De 4 søylene • Elever som har vært med i ASP-prosjekter, opplever de fire søylene: • -lese • -høre • -gjøre • -erfare, reflektere • Ikke alle resultater er målbare etter karakterskalaer, ASP er erfaringer og opplevelser satt i system
Eksempel Kreta • Eksempel: Utveksling til Kreta med 10.klasse. • Alle gledet og gruet seg. Foreldrene måtte roes ned: Hva har vi felles? Vi er utrygge, redde for det ukjente. Vi er glade i ungene våre og passer godt på dem. Elevene: For første gang alene hos fremmede, fremmed mat, språk,…Felles: Gjestfrihet selv om standarden ikke er lik (eks. dusj, eget rom, bestemme selv når/ hva de unge vil) • Etter en uke: Elevene er stolte av seg selv, de oppdager hverandres kulturer og vaner. Varig vennskap for noen, besøk videre både alene og med familier. • De opplever å lengte hjem til mamma og pappa og norsk mat: pizza og taco
Hvordan bli en ASPnet-skole • Hvorfor vil vi bli en ASPnet skole? • Hva gjør vår skole? • Hva vil vi satse på, utvikle og med hvem? • Opprette en arbeidsgruppe som organiserer, setter ideer i system • Arbeidsgruppesammensetning: lærere, elever, link til ledelsen, til FAU, til elevråd • Sende søknad til ASPnet ved UDIR. Se ark.
Hva innebærer det å være en ASPnet-skole? • Jobbe ut fra UNESCOs fire søyler med målsettingene: FN og fred, verdensarven, menneskerettighetene, kultur og utveksling av ideer og/eller mennesker. • Rapportere årlig til ASP/UNESCO via UDIR. Se skjema. • Være med på det årlige seminaret for ASP-skoler: oppdatering, utvikling, ideer, påfyll faglig og sosialt, noen elevrepresentanter fra 10.-vgs.som bidrar, presenterer.
Satsningsområder. World Wide • YouthXchange (på norsk i 2004) • Østersjøprosjektet/ Baltic Sea • Tsjernobylprosjektet • Nordsjøprosjektet • Slaveruteprosjektet • One Goal • Education For All • Tiåret for undervisning om bærekraftig utvikling • Invitasjoner fra UNESCO Paris til verdensomspennende deltakelse i prosjekter. Se rapporten fra seminar 2009.
Materiell og mulige samarbeidspartnere • E-Twinning • Hei verden • Elevorganisasjoner • Senter for menneskerettigheter • Vennskap nord-sør • Foreningen Norden • FN-sambandet • Riksantikvaren • Materiell på nettet, biblioteket, medier… • Global Teacher Global Learner • FN-rapporter
Å være en ASP-skole er gratis, du finner samarbeidspartnere, opplever idemyldring, mer arbeid, treffer interessante mennesker, det er rom for alle, du opplever utfordringer og spennende diskusjoner, ingen fasit, kontakt med ulike organisasjoner og interessegrupper
Ranvik ungdomsskole • Hvordan engasjere hele skolen i Wergeland og mangfold og få elevene til å presentere sine prosjekter? • 8.kl:Mangfold: Land og språk • 9.kl: Mangfold og kulturer • 10.kl: Mangfold • I tillegg: Gaia for 9.kl ILD og Wergeland i norsk • Veier videre : World heritage prosjekt
Til elevene • Wergeland-prosjekt • Bruk ulike kilder i arbeidet: • -skolebøker(norsk), • -biblioteket: leksikon, lyrikkbøker, biografier, • -internett • -www.wergeland.no • Gjør undersøkelser og samle fakta • Hvilke kilder har du brukt? • Skoletid til prosjektet: 6 t uke 41 og 42 • Hjemmearbeid: 2t uke 41 og 3t uke 42 • Skriv logg: Hva har du gjort? Hvordan jobba du? Hvordan fungerte samarbeidet? • Lærer setter sammen grupper på 2 og 3 elever • Arbeidet skal være ferdig 20.oktober og presenteres i klassen • Hvordan vil dere presentere? • Dere skal presentere i aulaen for hele skolen på FN-dagen • Oppgaver om Wergeland: • Hver gruppe får tildelt en oppgave • 1. Fakta om Wergeland • 2. Lag et portrett av Wergeland, tegning, maling,…. Hva er et portrett? • 3. Wergeland, poeten, brevskriveren og forfatteren. Hva var han opptatt av? • 4. Wergeland og Welhavens kamp om det norske språket • 5. Den politisk aktive Wergeland • 6. Wergelands omsorg for dyr og natur • 7. Hvordan arbeidet Henrik Wergeland og faren hans for å opplyse folk/ utdanne / undervise? • 8. Wergeland og kjærligheten • 9. Grunnloven og jødene • 10. Alle: Velg et dikt fra Wergeland og forbered presentasjon. Diktet kan vise Wergelands engasjement til temaer dere arbeider med
Planer • FN-dagen 24.oktober 2008 • Program: • Velkommen ved kulturkontaktene: Sondre, Tilla, Mari og Marte • Wergeland presenteres av 9b og 9c. Julie og Simen er lærere • Henrik: gitar og sang • Internasjonal trommegruppe • 100 nasjoner i Sandefjord • FN-appell ved elevrådet • Sang og gitar ved to elever • Rap om hvordan det var å komme til Sandefjord, Carlos fra Cuba • Høstens plan: • September: Mangfold • *forelesning om mangfold • *tankekart i klassen om hva er mangfold • *velg et område som interesserer deg • *lag en presentasjon • September/oktober: Wergeland • *Se oppgavearket • Oktober: Verdensarven • *Forelesning om verdensarven, hva og hvorfor • *Bruk verdensarv-heftet og internett • *Hver elev skal presentere 5 verdensarv-steder, velg land eller tema • November: FNs tusenårsmål • *Forelesning om målene, se også i RLE-boka 9.kl • *Grupper på 3 undersøker og diskuterer hva som kan gjøres for å nå målene. Hva kan vi gjøre? Jeg? • *Gruppene får ”navn”/land som de skal representere: USA, Italia, Portugal, Afghanistan, India, Japan, Kina og Sverige. • *Diskusjon: Vi har 10000 NOK. Hvordan skal vi dele? Hvordan skal vi bruke disse pengene? • *Hva med kontrollgrupper? Organisasjoner?
Eks på samarbeid mellom skolene i Norge • Skattekista fra Utstein kloster. Story telling.Alle kunne være med: Barneskoler, ungdomsskoler, videregående og høgskoler. Språk norsk og engelsk. Nettsamarbeid. • Innledning: Hvem var Cecilia som spøker på Utstein kloster? Hvor kom hun fra? Hva hadde hendt? • Story telling. Alt startet på det årlige seminaret på Utstein kloster for ASPnet skolene. • Alle ASPnet skolene i Norge bidro. Tidslinje. Historiske og geografiske riktige fakta som bakgrunn . Skattekiste som ble funnet og supplert underveis. Historiene ble lagt ut på nettet og kopiert.
Eks.: Filmprosjekt ICUtm (I see you through multi media) • Film og kultur. • Mål for elevene: • Bli kjent med og bruke digitale medier som redskap: pc, power point, video, film, redigere. • Filme 2-3 minutter fra egen skole, bytte med de andre skolene og redigere fritt, lyd, musikk, tekst. • Lage film: skrive manus, storyboard, filme, redigere, bruke redigeringsprogram. • Lage film etter profesjonelt manus, men slutten ble klippet bort så hvert land/ skole måtte lage slutten selv. (Sandefjord, Marburg, Siauliai, Soller) • Hvordan blir slutten? Gjenspeiler den forskjeller og likheter i kultur? • Alle elevene analyserer samme film. Er analyse og tolkning kulturbestemt? • Filmfestival i Marburg der elevgrupper fra alle landene deltar: Work shops: film, dans, dokumentasjon, felles mat fra alle landene, dans/ sang fra alle landene, felles kulturopplevelser fra stedet/ landet. • Filmfestivalen avsluttes med visning av filmer fra alle landene, og elevrepresentantene og hele trinnet på Martin Luther Schule kårer vinneren.
Eks. Kultur og identitet. Prosjekt med 3-års-mål: • *Identitet: Hvem er jeg? • *Utveksling av ideer, elever og lærere, presentasjon av identitet • *Internasjonal ungdomsuke med ”gjøre” work shops • Identitet: Hvem er jeg? Hobby, familien, mat, skole, stedet og historien. • Hva er ”typisk norsk”? Prosjektarbeid. Elevene velger selv ut fra klassens idemyldringskart: • Nisser og troll. Mat og drikke. Gamle leker og konkurranser. Sang og dans. Ord og språk. Historier og folkediktning. Gå på tur. Snøballkrig, snømenn og snøhuler. Telt, lavvo og bål. Runer. Håndverk og klær. • De andre landene har sine versjoner. Prosjekter blir alltid ulike. • Internasjonal ungdomsuke. Invitasjon til samarbeidsskoler: 8 elever og 2 lærer som bor hos skolens elever og lærere. • ”Gjøre”-workshops: Sang, dans, musikk. Keramikk, glasskunst. Tegning, maling. Dokumentasjonsgruppe, pod casting. Mat hos vikinger. Overnatte i snøhule. Ski, aking, snøballkrig. Omvisning og workshop på Haugar, Vestfold kunstmuseum. • Velkomstforestilling med bidrag fra alle land, der ordføreren åpnet uka og alle ble ønsket velkommen på sitt språk. • Gaver kan være norske, for eksempel ”Selbuvotter” strikket av lærere og elever…
Kontaktperson/ nasjonal koordinator: Merete BækkevoldUNESCOs skolenettverk - ASPnet - NorgeAvdeling for læringsmiljø og rådgivning UtdanningsdirektoratetParkgaten 36, 2317 HamarTelefon: 23 30 14 68E-post: mbe@ udir.no Denne e-postadressen er beskyttet mot programmer som samler e-postadresser. Du må aktivere JavaScript for å kunne se adressen aspnet@utdanningsdirektoratet.no