210 likes | 663 Views
A Dél-Dunántúli Régió népessége és népesedési folyamatai. Készítette: Berki Márton III. geográfus ELTE TTK. A Dél-Dunántúli Régió. Baranya, Somogy és Tolna megyéket foglalja magába, területe 14.169 km ². A régió népessége.
E N D
A Dél-Dunántúli Régió népessége és népesedési folyamatai Készítette: Berki Márton III. geográfus ELTE TTK
A Dél-Dunántúli Régió • Baranya, Somogy és Tolna megyéket foglalja magába, területe 14.169 km²
A régió népessége • Össznépessége (2001) 992.368 fő, az országos érték kb. 10%-a • Baranya megye: 407.448 fő • Somogy megye: 335.237 fő • Tolna megye: 249.683 fő • Népsűrűsége (69,5 fő/km²) az országos átlag alatt marad
A régiót közepes termékenység, magas halandóság és nagyfokú elöregedés jellemzi (→ az 1980-as évek elejétől természetes fogyás) • Születési arányszám: 9,1‰ • Halandóság: 13,2‰
Nemi összetétel • Az öregedés, valamint a nők születéskor várható magasabb élettartama miatt növekszik férfiakhoz viszonyított arányuk • Fiatalabb korosztályok: még enyhe férfitöbblet figyelhető meg • 50-54 éves korban már 2,5-szer nagyobb elhalálozási gyakoriság a férfiaknál • A régióban a férfiak 34%-a hal meg 60 éves kora előtt (de Somogyban pl. 36%-a), míg a nőknek mindössze 14%-a • Becslések szerint 2020-ig a nők „mindössze” 9%-kal, a férfiak pedig 14%-kal lesznek kevesebben, mint ma
Migráció • A népességszám változásában a természetes fogyás mellett az elvándorlásnak is fontos szerepe van a Dél-Dunántúli Régióban • 1984-től évről-évre negatív vándorlási különbözet regisztrálható (a gazdasági recesszióval és a foglalkoztatási átrétegződéssel kapcsolatosan) • A negatív egyenleg főként Somogy és Tolna megyékre jellemző (→ erőteljes elvándorlás) • Baranyában valamivel kedvezőbb a helyzet, bár az 1990-es évektől itt is megtorpanás figyelhető meg (a bányászat leépülése egyes években negatív migrációs egyenleget eredményezett)
Az előzőekben vázolt folyamatok is közrejátszottak abban, hogy 1980-ról 1998-ra a régió lakossága jelentősen, kb. 73.600 fővel csökkent • Míg 1990-ben az ország népességének 12,7%-a élt a Dél-Dunántúlon, 1998 elején már csak 9,7%-a
Nemzetiségek • A Dél-Dunántúl földrajzi helyzete révén a török hódítás kora óta a letelepedni szándékozók állandó célterülete volt (döntően a magyar népesség megfogyatkozásának következtében) • A nemzetiségek tevékenysége és szerepvállalása a 18. századtól markáns hatást gyakorolt a régió arculatára • A II. világháborúig a békés asszimiláció jellemezte a térséget • A háború alatt és után lezajló drasztikus ki- és betelepítések ellenére ma is e terület őrzi a legerősebb entitásokat
A Dél-Dunántúl talán máig legjelentősebb arculatformáló nemzetisége a németség • Elsősorban a Völgységtől (Baranya és Tolna határvidékén) déli irányba húzódó településsávban, valamint Tolna megye északi részének egyes körzeteiben (Németkér, Györköny) élnek → a magyarországi német etnikum egyik legjelentősebb szállásterületét alkotják • Különösen magas a németek aránya a régió néhány községében (Ófalu 88%, Óbánya 79,1%, Liptód 72,3%, Görcsönydoboka 71,5%, Mecseknádasd 68,4%), de Pécs, Mohács, Bonyhád, Bóly, Véménd, Erdősmecske, Székelyszabar települések életében is meghatározó jelentőséggel bírnak
A 2001. évi népszámlálás Baranyában 14.205, Somogyban 965, míg Tolnában 6660 főnyi német nemzetiségi lakost regisztrált, amely a 62.233 fős magyarországi kisebbség mintegy 35%-át adja
A régió második legjelentősebb nemzetisége a horvátság • 3 fő csoportjuk: • Dráva-melléki horvátok: Lakócsa, Tótújfalu, Potony, Felsőszentmárton, Drávasztára • Baranyai sokácok: Kásád, Mohács, Kátoly, Nagykozár • Bosnyák-horvátok: Szalánta, Pécsudvard, Áta • Együttes lélekszámuk 5412 fő volt 2001-ben, amely a hazai horvát etnikumnak szintén 35%-át adja • Települési koncentrációjuk nem kiemelkedő, bár a Dráva-mellék egyes településein az 50-70%-ot is eléri az arányuk
A szerbek is több évszázada élnek a Dél-Dunántúlon • Szállásterületük főként a hagyományos Duna-menti kereskedelem településeihez köthető (Mohács, Lánycsók, Lippó, Bátaszék) • Érdekes színfolt Medina (Tolna megye), ahol 30 szerb nemzetiségűt regisztráltak 2001-ben • Lélekszámuk a régióban 477 fő, amely a magyarországi szerb etnikum kb. 12%-át teszi ki
Az országban élő mintegy 1358 fős bolgár nemzetiségű lakosság egyik legjelentősebb vidéki központja Pécs, de kisebb csoportjaik a másik két megyeszékhelyen is fellelhetők • A városi piacra termelő zöldségkertészetben hagyományt teremtettek, nagyban hozzájárulva a régió etnikai arculatának színesítéséhez • Érdekes színfolt 18. századtól kereskedőként letelepedő, majd gyorsan asszimilálódó görög etnikum • Az 1948-50 közötti időszakban újabb betelepedési hullám • 2001-ben Baranyában 75 fő (ebből 50 Pécsett) Somogyban 11, Tolnában pedig 8 fő vallotta magát e nemzetiséghez tartozónak
A fenti meghatározó etnikumok mellett a régióban további kisebbségi csoportok (lengyel, örmény, román, ruszin, szlovák, szlovén, ukrán) is fellelhetők • A Dél-Dunántúli Régió etnikai képét a magyarság néhány önálló arculattal rendelkező csoportja teszi teljessé (moldvai csángók, bukovinai székelyek és erdélyi magyarok)
A cigányság • A beás, romani stb. cigányok már a középkortól jelen vannak a Délkelet-Dunántúlon, számuk azonban (az országos értékekhez hasonlóan) a második világháborúig nem volt jelentős • Az ezt követő demográfiai „forradalom” hatására, valamint erőteljes belső migrációjuk következtében a régióban is megnőtt a számuk és népességen belüli arányuk • A 2001. évi népszámlálás adatai alapján a régióban 22.775 cigány él, így a Dél-Dunántúl legnagyobb számú kisebbségét alkotják
Baranya 8552, Tolna 4783, Somogy megye pedig 9440 fős roma népességnek ad otthon, melyek együttesen a magyarországi cigányság mintegy 12%-át adják • A legnagyobb arányban Somogy és az Ormánság aprófalvas területén élnek (8-12% között), míg Tolnában 2-8% között ingadozik a településenkénti arányuk (de a hazai legmagasabb részesedéssel Alsószentmárton és Gilvánfa községek jellemezhetők)
A régió vallási és felekezeti megoszlása • A Dél-Dunántúl lakosságának közel 80%-a vallásosnak tekinti magát • A népesség közel kétharmada katolikus, ebből 658.451 fő római katolikus, 3479 fő görög katolikus • Kisebb arányban élnek még reformátusok (12%) és evangélikus hívők (3%) is a régióban, területi elhelyezkedésüket elsősorban a nemzetiségi kép határozza meg • Nagyobb református közösségek élnek az Ormánság területén, Kelet-Tolnában és Belső-Somogy egyes körzeteiben, míg a régió evangélikus hitvallású lakossága a Völgység egyes német-lakta községeihez köthető.
Az izraelita közösség száma a XX. század során jelentős mértékben csökkent, ma a népesség mindössze 0,05%-át teszik ki • Az egykori komoly központok (pl. Pécs és Bonyhád) szerepükből jelentősen veszítettek, ugyanakkor a régió 413 fős izraelita lakosságának még mindig kétharmada él városokban • A Dél-Dunántúli Régió népességének közel 10%-a nem tartozik egyházhoz vagy felekezethez
Felhasznált irodalom: • Kovács Z. 2002. Népesség- és településföldrajz. ELTE Eötvös Kiadó. Budapest • Perczel Gy. (szerk.) 2005. Magyarország társadalmi-gazdasági földrajza. ELTE Eötvös Kiadó. Budapest Internetes források: • www.deldunantul.com • www.ksh.hu