410 likes | 1.36k Views
Suomen kielioppia edistyneille Verbien infiniittirakenteet. Tuula Marila Hanna Tarkki. Nominaalimuodot . Verbeillä on finiittimuotojen lisäksi nominaalimuotoja , joita ovat infinitiivit ( A-, E- , MA -infinitiivit) ja partisiipit (- vA -, - nUt- partisiipit).
E N D
Suomen kielioppia edistyneille Verbien infiniittirakenteet Tuula Marila Hanna Tarkki
Nominaalimuodot • Verbeillä on finiittimuotojen lisäksi nominaalimuotoja, joita ovat infinitiivit (A-, E-, MA-infinitiivit) ja partisiipit (-vA-, -nUt-partisiipit). • Verbin ominaisuuksia: Nominaalimuodot voivat saada objektin, ja ne ovat joko aktiivi- tai passiivimuotoisia. • Nominin ominaisuuksia: Nominaalimuotoihin voi useimmiten liittyä possessiivisuffiksi, niillä on vajaa tai täydellinen sijataivutus, eikä niihin liity persoonapäätettä. • Nominaalimuotoja käytetään muun muassa • erilaisissa rakenteissa vastaamaan sivulausetta • agenttipartisiippeina • adjektiivien tavoin (partisiipit).
Infinitiivit toimivat lauseessa substantiivin tapaan. • A-infinitiivi (1. infinitiivi) • lyhyt muotosanoa • pitkä muoto (translatiivimuoto)sanoakse- + poss.suff.: sanoakseni • E-infinitiivi (2. infinitiivi) • inessiivi: sanoessa(pass.: sanottaessa) • instruktiivi: sanoen • MA-infinitiivi (3. infinitiivi) • inessiivi: sanomassa • elatiivi: sanomasta • illatiivi: sanomaan • adessiivi: sanomalla • abessiivi: sanomatta
Verbirektioita: MA-infinitiivi 1/5 • muodostetaan liittämällä MA-tunnus ja sijapääte verbin monikon 3. persoonan vartaloon: lukea he luke|vat lukemaan / lukemassa / lukemasta / lukemalla / lukematta • Illatiivi (-mAAn) • rakenteessa esiintyviä dynaamisia verbejä: lähteä, mennä, tulla Lähden juhlimaan. Menen nukkumaan. • muita MA-infinitiivin illatiivin saavia verbejä: kyllästyä, joutua, jäädä, opetella, oppia, pystyä, päästä, ruveta, ryhtyä, tottua Jouduin jäämään ylitöihin. Ryhdytkö pian kirjoittamaan graduasi? takaisin infinitiiveihin
Verbirektioita: MA-infinitiivi 2/5 • verbi + objekti + MA-infinitiivin illatiivi: auttaa, kehottaa, jättää, neuvoa, opettaa, pyytää, saada Voisitko auttaaminua pesemään ikkunat? Sainhänet vihdoin tiskaamaan! • olla + adjektiivi +MA-infinitiivin illatiivi Pekka on hyvä pitämään puheita. Huom.! Kaikki adjektiivit eivät saa MA-infinitiiviä vaan vaativat nominin: Olen iloinen auringonpaisteesta. Olli on minullevihainen eilisestä. takaisin infinitiiveihin
Verbirektioita: MA-infinitiivi 3/5 • Inessiivi(-mAssA) • rakenteessa esiintyviä staattisia verbejä: olla, istua, seisoa Olen juuri lukemassa sähköpostia. He istuvat sohvalla katsomassa televisiota. Huom.! Objekti on tavallisesti partitiivissa, koska rakenne kuvaa paraikaa tapahtuvaa tekemistä. • käydä + MA-infinitiivin inessiivi: Käymme tulostamassa sen paperin. Huom.! Käydä-verbin kanssa objekti voi siis olla myös genetiivi- tai nominatiivimuotoinen. takaisin infinitiiveihin
Verbirektioita: MA-infinitiivi 4/5 • Elatiivi (-mAstA) • rakenteessa esiintyviä dynaamisia verbejä: tulla, lähteä (pois) Tulen luennolta nukkumasta. • muita MA-infinitiivin elatiivin saavia verbejä: kieltää, kieltäytyä, lakata, varoa Kiellän sinua tulemasta. Pian lakkaa satamasta. • Adessiivi(-mAllA) • vastaa rakennetta “sillä tavalla, että…” He ylittivät kanaalin uimalla. Mestariksi voi tulla vain harjoittelemalla. takaisin infinitiiveihin
Verbirektioita: MA-infinitiivi 5/5 • Abessiivi (-mAttA) • vastaa rakennetta: “ilman että tekee…” Hän istui ravintolassa juomatta ja syömättä. • -mAttA-muotoa käytetään usein verbien olla, jättää ja jäädä kanssa: Emme voineet olla kertomatta salaisuutta. Hän jätti asian mainitsematta. • olla + -mAttA -rakenteessa objekti on partitiivissa, jättää / jäädä + -mAttA -rakenteessa myös genetiivi- tai nominatiivimuotoinen objekti on mahdollinen. Huom.! MA-infinitiivinadessiivilla ja abessiivilla on siis oma itsenäinen merkityksensä, joka ei ole sidoksissa lauseen pääverbin dynaamisuuteen. takaisin infinitiiveihin
Partisiipit 1/4toimivat lauseessa adjektiivin tapaan. voivat esiintyä lauseessa myös substantiivisesti, ilman pääsanaa. Loukkaantuneet vietiin sairaalaan tutkittaviksi. • Aktiivin 1. partisiippi • vastaa relatiivista joka-lausetta • ilmaisee päättymätöntä tekemistä. lehteä lukeva nainen = nainen, joka lukee lehteä jazzia soittavat pianistit = pianistit, jotka soittavat jazzia • Tunnus on vA, joka liitetään vahvaan vartaloon. nukkuva, kuunteleva, pakkaava, valkeneva Huom.! Kaikki -vA-loppuiset adjektiivin tapaan käytettävät sanat eivät ole partisiippeja. lihava← liha, tilava ← tila, terävä ← terä Katso lisää kohdasta Adjektiivit.
Partisiipit 2/4toimivat lauseessa adjektiivin tapaan. • Passiivin 1. partisiippi • käytetään ilmaisemaan passiivisuutta, nesessiiviä ja mahdollisuutta. kannettava tietokone = tietokone, jotakannetaan (pass.) maksettava lasku = lasku, joka täytyy maksaa (nesess.) suositeltava kirja = kirja, jota voi suositella (mahd.) • Tunnus on 1. verbityypissä -ttA + -vA, joka liitetään minä-muotoon: luettava, annettava (vartalon A muuttuu e:ksi). • 4., 5. ja 6.verbityypissä infinitiivin vartalo + -ttA + -vA: pakattava, tarvittava • 2. ja 3.verbityypissä: infinitiivin vartalo + -tA + -vA: juotava, vietävä
Partisiipit 3/4toimivat lauseessa adjektiivin tapaan. • Aktiivin 2. partisiippi • vastaa relatiivista joka-lausetta • ilmaisee päättynyttä tekemistä. lehteä lukenut nainen = nainen, joka luki/oli lukenut lehteä jazzia soittaneet pianistit = pianistit, jotka soittivat/olivat soittaneet jazzia • Tunnus -nUt/-lUt/-sUt/-rUt (mon. -nee-/-lee-/-see-/-ree-) liitetään infinitiivin vartaloon (verbityypit 1−3). nukkunut, nukkuneet, tehnyt, tehneet; luistellut, luistelleet • Tunnus-nnUt (mon. -nnee-) liitetään infinitiivin vartaloon (verbityypit 4−6). hypännyt, hypänneet, valinnut, valinneet, lämmennyt, lämmenneet • Aktiivin 2. partisiippia käytetään myös liittotempuksissa ja kieltomuodoissa. Emme pesseet hampaita. Mies oli saanut oikean vonkaleen.
Partisiipit 4/4toimivat lauseessa adjektiivin tapaan. • Passiivin 2. partisiippi (yleensä transitiiviverbien yhteydessä) • ilmaisee päättynyttä tekemistä. Lyhtypylvääseen ajettu auto on vieläkin tiellä. Päivänsankarille tuoduissa ruusuissa on paljon piikkejä. • Tunnus on 1. verbityypissä -ttU, joka liitetään minä-muotoon: ajettu, kannettu(vartalon A muuttuu e:ksi). • 4., 5. ja 6.verbityypissä infinitiivin vartalo + -ttU: pakattu, häiritty • 2. ja 3.verbityypissä: infinitiivin vartalo + -tU: tuotu, viety
Agenttipartisiippi 1/2 • Tunnus on -mA, jokaliitetään mon. 3. persoonan vartaloon. • muodostetaan vain transitiiviverbeistä: Kirjoittamasi runo on todella kaunis! tai transitiivisesti käytettävistä verbeistä: Maratoonarin juoksema matka on 42 kilometriä. • ilmoittaa tekemisen ja tekijän (kenen valmistama?) tekijä ilmaistaan • genetiivillä: äidin tekemä mekko • tai possessiivisuffiksilla: lukemani kirja. • Muotoa käytetään • adjektiivin tapaan pääsanan määritteenä • predikatiivina. Asumme isäni rakentamassa talossa. Katto on Villen maalaama.
Lauseenvastikkeet • Päälauseeseen voi liittää toisen päälauseen tai sivulauseen (eli relatiivilauseen, epäsuoran kysymyslauseen tai konjunktiolauseen): päälausekonjunktiolause Uskotko, että ilmasto muuttuu pysyvästi? • Joistakin sivulauseista voidaan muodostaa lauseenvastikkeita. Nimensä mukaisesti lauseenvastike siis vastaa sivulausetta: päälause konjunktiolause Tiedän, että ilmasto muuttuu pysyvästi. päälause lauseenvastike Tiedän ilmaston muuttuvan pysyvästi. • Lauseenvastikkeita ei juurikaan käytetä puhekielessä; ne ovatkin pääasiassa kirjoitetun kielen ilmiö. *Kun tää konsertti on loppunu, me lähdetään himaan. Tämän konsertin loputtua lähdemme kotiin. Huom.! Lauseenvastiketta ei eroteta muusta lauseesta pilkulla, ellei kyseessä ole irrallinen lisäys.
Lauseenvastikkeet: Temporaalirakenne 1 • vastaa aikaa ilmaisevaa kun-lausetta. Lähtiessäni kotoa suljen oven. = Kun lähden kotoa, suljen oven. • Voi kuvata mennyttä, nykyistä tai tulevaa, mutta tekeminen on samanaikaista kuin päälauseessa: Harjatessani hampaita ajattelen jo työasioita. = Samalla kun harjaan hampaita, ajattelen työasioita. • Rakenne muodostetaan E-infinitiivin inessiivistä: perusmuoto akt. iness. pass. iness. lähteä lähtiessä(ei) lähdettäessä syödä syödessä syötäessä mennä mennessä mentäessä harjata harjatessa harjattaessa • Kun pää- ja sivulauseessa on sama subjekti, käytetään possessiivisuffiksia, joka liitetään E-infinitiiviin: Syödessäni aamiaista luen Hesaria. • Kun pää- ja sivulauseessa on erisubjekti, käytetään genetiiviä: Äidin juodessa kahvia minä vielä nukun. • Rakenne voi myös olla passiivimuotoinen: Ulos mentäessä ovi on lukittava. takaisin infinitiiveihin
Lauseenvastikkeet: Temporaalirakenne 1 Päälauseen ja sivulauseen tapahtuma-aika on sama. • A) Päälauseen subjekti on sama kuin sivulauseen subjekti: • Matti työskenteli pankissa, kun hän asui kaupungissa. • Matti työskenteli pankissa ø asuessaan kaupungissa.poss.suff. B)Päälauseen subjekti on eri kuin sivulauseen subjekti: Matti asui kaupungissa, kun ensimmäinenlapsi syntyi. Matti asui kaupungissa øensimmäisen lapsen syntyessä.gen. subj.
Lauseenvastikkeet: Temporaalirakenne 2 • vastaa aikaa ilmaisevaa kun-lausetta. Lähdettyäni kävelin pysäkille. = Kun olin lähtenyt kotoa, kävelin pysäkille. • Tekeminen on eriaikaista kuin päälauseessa: = kun ensin on tehty, sitten tehdään (perfekti – preesens) / kun ensin oli tehty, sitten tehtiin (pluskvamperfekti – imperfekti) Harjattuani hampaat pakkaan laukun. = Kun olen harjannut hampaat, pakkaan laukun. • Rakenne muodostetaan passiivin 2. partisiipin partitiivista: (t)tu, (t)ty + -A- saada saatua lähteä lähdettyä harjata harjattua • Kun pää- ja sivulauseessa on sama subjekti, käytetään possessiivisuffiksia: Syötyäni aamiaisen lähdin koiran kanssa lenkille. • Kun pää- ja sivulauseessa on erisubjekti, käytetään genetiiviä: Äidin juotua aamukahvinsa minä vien hänet asemalle.
Lauseenvastikkeet: Temporaalirakenne 2 Päälauseen ja sivulauseen tapahtuma-aika on eri. • A) Päälauseen subjekti on sama kuin sivulauseen subjekti: • Nina lukee lehteä, kun hän on juonut kahvin. • Nina lukee lehteä ø juotuaan kahvin.poss.suff. B) Päälauseen subjekti on eri kuin sivulauseen subjekti: He muuttivat maalle, kun Matin isä oli kuollut. He muuttivat maalle ø Matin isän kuoltua.gen.subj.
Lauseenvastikkeet: Temporaalirakenne 1 ja 2 verbityypeittäin
Lauseenvastikkeet: Modaalirakenne 1/2 • ilmaisee, millätavalla asia tapahtuu: Menen yliopistolle kävellen. • kuvaa toimintaa, joka tapahtuu samaan aikaan kuin hallitsevan lauseen toiminta. Opiskelijat istuvat penkeissään lomasta haaveillen. = istuvat ja haaveilevat Huom.! Subjekti on sama kuin päälauseessa. takaisin infinitiiveihin
Lauseenvastikkeet: Modaalirakenne 2/2 • Rakenteen sisältäviä fraaseja: Oli alusta alkaen selvää, kuka asioista päätti. Lippujen hinnat nousevatensi maanantaista lähtien. New York on kallis kaupunki. Toisin sanoen muuttoa sinne kannattaa vielä harkita. Tarkemmin ajatellen Tampere onkin oikein mukava kaupunki. • Vältä kömpelöitä ilmauksia, kuten johtuen, riippuen, liittyen, perustuen, koskien, ja korvaa ne selkeämmillä: jonkin vuoksi tai takia riippuu jostakin liittyy johonkin jonkin perusteella koskee jotakin Huonon sääntakia kilpailu jouduttiin perumaan. Päätös riippuu ennen kaikkea hakijasta itsestään. Uusi työntekijä valittiin erinomaisen kielitaidonperusteella. Saunatilojen käyttöäkoskevat säännöt lähetetään kotiin postitse.
Lauseenvastikkeet: Finaalirakenne • vastaa syytä tai tarkoitusta ilmaisevaa jotta- tai että-lausetta. Opiskelen oppiakseni suomea. = Opiskelen, jotta oppisin suomea. • muodostetaan verbin A-infinitiivin translatiivista ja possessiivisuffiksista. Matti käy lenkillä kohottaakseen kuntoaan. Kiirehdimme lentokentälle ehtiäksemme koneeseen. • Huom.! Rakennetta ei voi käyttää passiivilauseissa eikä silloin, jos sivulause on kielteinen tai subjekti on eri kuin päälauseessa. Keskustelimme tilanteesta, jotta se saataisiin ratkaistua. (passiivi) Liisa syö paljon vihanneksia, jotta ei lihoisi. (kielteinen) Soitin isoäidille, jotta hän muistaisi ottaa lääkkeet. (eri subjekti) takaisin infinitiiveihin
Kvantum-rakenne • vastaa sikäli kuin -lausetta ja muistuttaa finaalirakennetta. • muodostetaan finaalirakenteen tavoin verbin A-infinitiivin translatiivista ja possessiivisuffiksista. • Rakennetta käytetään sanontojen kaltaisesti: Muistaakseni Elvis syntyi vuonna 1935. Ymmärtääkseni hän oli armeijassa jopa kaksi vuotta. Käsittääkseni Elvis on yhä elossa. Luullakseni hän piileskelee Las Vegasissa kaksoisolennokseen naamioituneena. Totta puhuakseni toivoisin kovasti näkeväni idolini vielä esiintyvän.
Lauseenvastikkeet: Referatiivirakenne 1(= partisiippirakenne, kertova lauseenvastike) • vastaa objektina olevaa että-lausetta. Päälauseen verbinä voi olla esimerkiksi sanoa, kertoa, toivoa, uskoa, väittää, todeta, huomauttaa, korostaa. • Objektina oleva sivulause voidaan muuttaa referatiivirakenteeksi, jolloin sivulauseen verbistä tulee aktiivin 1. partisiippi: Markku toivoo Maijan valmistuvan pian. = Markku toivoo, että Maija valmistuu pian. • Rakennetta käytetään, jos objektilauseen toiminta tapahtuu • samaan aikaan kuin päälauseen toiminta: Kuulin sinun kolistelevan keittiössä. • myöhemmin kuin päälauseen toiminta: Kerroimme ostavamme uuden auton ensi viikolla. • puhehetkellä tai yleensä: Leena kertoi Sirkun opiskelevan lakia. takaisin partisiippeihin
Lauseenvastikkeet: Referatiivirakenne 1 • Rakenne muodostetaan aktiivin 1. partisiipin genetiivistä: • -vA + -n liitetään vahvaan vartaloon kuunnella : he kuuntele|vat kuuntele- kuunteleva+n lukea : he luke|vat luke- lukeva+n • Kun pää- ja sivulauseessa on sama subjekti, käytetään possessiivisuffiksia, joka liitetään partisiippiin: Hän korosti luottavansa minuun täydellisesti. • Kun pää- ja sivulauseessa on erisubjekti, käytetään genetiiviä: Opiskelija väittää tutkijan argumentoinnin ontuvan. Huom.! Persoonapronominin genetiivin jälkeen ei myöskään tule possessiivisuffiksia: Uskon sinun palaavan__. Huom.!Hän sanoi ostavansa asunnon. (hän itse) Hän sanoi hänen ostavan asunnon. (joku muu)
Lauseenvastikkeet: Referatiivirakenne 1 A) Päälauseessa ja sivulauseessa on sama subjekti partisiipin lopussa on possessiivisuffiksi:Rouva sanoi, että hän (rouva itse) oli varma asiasta. Rouva sanoi ø olevansa varma asiasta.poss.suff. B) Päälauseessa ja sivulauseessa on eri subjekti rakenteessa on genetiivisubjekti: Rouva näki, että tyttö nousi junaan. Rouva näki ø tytön nousevan junaan.gen.subj.
Lauseenvastikkeet: Referatiivirakenne 2 • vastaa objektina olevaa että-lausetta, jonka toiminta on tapahtunut ennen päälauseen toimintaa: Kuulimme Pepin lähteneen Etelämerelle. = Kuulimme, että Peppi oli lähtenyt Etelämerelle. Naapurit kertoivatolleensa riemuissaan uutisesta. • Rakenne muodostetaan aktiivin 2. partisiipin genetiivistä: -nUt / -lUt / -sUt / -rUt + -n -neen / -leen / -seen / -reen lukea lukenut lukeneen viedä vienyt vieneen kuunnella kuunnellut kuunnelleen tavata tavannut tavanneen tarvita tarvinnut tarvinneen lämmetä lämmennyt lämmenneen Aamut tuntuvat lämmenneen. Aira väittää tavanneensa Astrid Lindgrenin. takaisin partisiippeihin
Lauseenvastikkeet: Referatiivirakenne 2 • Kun pää- ja sivulauseessa on sama subjekti, käytetään possessiivisuffiksia, joka liitetään partisiippiin: Peppi kertoi pakanneensa herra Tossavaisen vahingossa matkalaukkuun. • Kun pää- ja sivulauseessa on erisubjekti, käytetään genetiiviä: Annika sanoi Tommin surevan Pepin lähtöä suuresti. Huom.! Persoonapronominin genetiivin jälkeen ei myöskään tule possessiivisuffiksia: Toivoin sinun löytäneen__ jo perille. Huom.!Hän sanoi ostaneensa asunnon. (hän itse) Hän sanoi hänen ostaneen asunnon. (joku muu)
Referatiivirakenne2 A) Päälauseessa ja sivulauseessa on sama subjekti partisiipin lopussa on possessiivisuffiksi: Matti sanoo, että hän (Matti itse) on asunut Hangossa. Matti sanoo ø asuneensa Hangossa.poss.suff. B)Päälauseessa ja sivulauseessa on eri subjekti rakenteessa on genetiivisubjekti: Rouva kertoi, että tyttöoli noussut junaan. Rouva kertoi ø tytönnousseen junaan.gen.subj.
Lauseenvastikkeet: Referatiivirakenne passiivissa • Referatiivirakenne 1 • muodostetaan passiivin 1. partisiipin genetiivistä lukea luettava luettavan kertoa kerrottava kerrottavan Uskon Lindgrenin satuja luettavan Suomen kouluissa. = Uskon, että Lindgrenin satuja luetaan Suomen kouluissa. takaisin partisiippeihin • Referatiivirakenne 2 • muodostetaan passiivin 2. partisiipin genetiivistä lukea luettu luetun kertoa kerrottu kerrotun Kuulin asiasta kerrotun viime opettajankokouksessa. = Kuulin, että asiasta kerrottiin viime opettajankokouksessa. takaisin partisiippeihin
Yleistä referatiivirakenteista Referatiivirakennetta ei voi muodostaa, jos että-lause on a) kielteinen b) nesessiivinen (täytyy, pitää jne.). Pekka mainitsi ohimennen, että he eivät aio tulla mukaan. Hänen vaimonsa Terttu totesi, että heidän täytyy siivota. Referatiivirakennetta ei tavallisesti muodosteta, jos että-lause on a) omistuslause b) eksistentiaalilause Terttu kertoi, että Pekalla on ollut kova kiire töissä. He väittivät, että heidän talossaan on hiiriä.
Yleistä referatiivirakenteistaMääritteistä • Referatiivirakenteessa objekti pysyy yleensä samassa muodossa: genetiivimuotoinen totaaliobjekti Ornitologi kertoi, että on nähnyt uhanalaisen valkoselkätikan. Ornitologi kertoi nähneensä uhanalaisen valkoselkätikan. • Referatiivirakenteessa predikatiivi on samassa muodossa kuin että-lauseessa: predikatiivi Luulimme, että päätös on helppo. Luulimme päätöksen olevan helppo.
Yleistä referatiivirakenteistanäkyä, näyttää, kuulua, tuntua • että-lauseen subjektista tulee referatiivirakenteen yhteydessä päälauseen subjekti. Huom.! Verbi kongruoi. Näyttää (siltä), että katto vuotaa. = Katto näyttää vuotavan. Näyttää (siltä), että tulee sade. = Näyttää tulevan sade. (Huom. sanajärjestys, informaatiorakenne) Tuntuu (siltä), että sinä et ymmärrä asiaa. = Sinä et tunnu ymmärtävän asiaa. (Huom.! Kielto on siirretty päälauseeseen.)
Missä järjestyksessä morfeemit ovat? Korteilla pelattavista peleistä pokeri on hauskin. En tiedä sen minua auttaneen miehen nimeä. Eilen maalaamissamme ovissa on vielä märkää maalia. Marja kertoi syövänsä vain kasvisruokaa. Mentyäni nukkumaan muut valvoivat vielä tuntikausia.