400 likes | 813 Views
FILOSOFIAA LAPSILLE Hannu Juuso. Mitä on filosofia? Kenelle filosofia kuuluu? Kuka on lapsi? Mikä on filosofian ja lapsuuden välinen suhde? Matthew Lipman ja Philosophy for Children - liike Miksi filosofiaa pitäisi olla koulussa? Onko sillä jotain pedagogista arvoa?
E N D
Mitä on filosofia? Kenelle filosofia kuuluu? • Kuka on lapsi? Mikä on filosofian ja lapsuuden välinen suhde? • Matthew Lipman ja Philosophy for Children - liike • Miksi filosofiaa pitäisi olla koulussa? Onko sillä jotain pedagogista arvoa? • Mitä/miten filosofian voisi olla koululuokassa? • Mitä filosofia vaatii opettajalta?
FILOSOFIAN (OPETUKSEN) TRADITIOT • Sokraattinen traditio • Käytännöllisyys, ihmisen elämää koskettava • Puhuttua, dialogista • Kuuluu kaikille ihmisille • Ei opiskella mitään tiettyjä ja tiukkoja sisältökokonaisuuksia • Akateeminen traditio • Propositionaalista, epäkäytännöllistä • Kirjoitettua • Kuuluu harvoille • Opiskellaan tietyt sisällöt
KUKA ON LAPSI? • Lapsi-aikuinen • Lapsen käsitteen historiallisuus • Lapsuus sinänsä arvokkaana elämänvaiheena – kasvatus • Lapsen ´toiseus´ • Lapsen maailmassa olemisen tapa • Lapsen filosofinen herkkyys (ihmetteleminen, kysyminen, avoimuus, uteliaisuus)
FILOSOFIAN PEDAGOGINEN ARVO • Filosofia tarjoaa lapselle mahdollisuuden kasvattavaan kokemukseen • Merkitysten etsiminen ja luominen lapsen elämässä • Lapsen minuuden rakentuminen yhteydessä toisiin • Itsetunnon vahvistuminen • Vaihtoehtojen ja uusien mahdollisuuksienhuomaaminen • Mielikuvituksen rikastuminen • Filosofia tukee aktiivista kansalaisuutta ja rakentaa parempaa maailmaa moniulotteisen ajattelun kehittäminen (kriittisyys, luovuus, välittäminen) järkevyyden ja arvostelukyvyn kultivoituminen demokraattinen kansalaisuus
FILOSOFIAA LAPSILLE – PIONEEREJA • Sokrates • Epikuros • Montaigne • Pestalozzi • Locke • Vico • Hume • Kant • Kierkegaard • Groethuysen • Nohl • Jaspers • Nelson • Dewey • Freire
PHILOSOPHY FOR CHILDREN (P4C) • Matthew Lipman, USA • Institute for the Advancement of Philosophy for Children, Montclair State University, NJ http://cehs.montclair.edu/academic/iapc/ • Philosophy FOR children • Filosofiaa filosofoimalla (doing philosophy) • Filosofian rekonstruointi lasten ja heidän opettajiensa ulottuville • Filosofinen fiktio • Opettajan käsikirjat • Koululuokan muuntaminen tutkivaksi yhteisöksi
Julkaisuja • Thinking, The Journal of Philosophy for Children • Critical and Creative Thinking, The Ausralasian Journal of Philsophy for Children • Analytic Teaching, The Community of Inquiry Journal
PUHUMME JA AJATTELEMME YHDESSÄ - KOULULUOKKA TUTKIVANA YHTEISÖNÄ • Dialogisesti virittynyt ilmapiiri toisen kohtaaminen yhteyden etsiminen avoimuus toiselle halu kuunnella ja ymmärtää toista toisen kunnioittaminen vastuullisuus toiselle hyväntahtoinen kriittisyys rohkeus kysyä, sanoa ajatuksensa, olla eri mieltä MITÄ TÄMÄ MERKITSEE OPETTAJAN TOIMINNASSA? MILLAINEN OPETTAJA LUO/SYNNYTTÄÄ DIALOGISUUTTA?
OPETTAJAN DIALOGISUUS • On läsnä sekä lasta että yhteisöä varten (pedagoginen rakkaus ja vastuullisuus/ subjektiivisen ja objektiivisen sovittaminen) • Ymmärtää oman rajallisuutensa • Rajoittaa itseään • Luottaa lapsen kykyyn ajatella itse • Puhuu ”omalla äänellään” • Toimii ”lasta etsien”
On pedagogisesti tahdikas • Ei loukkaa / haavoita lasta • Pitää ”oikean etäisyyden” • Toimii hienovaraisesti • On tilannevarma, osaa improvisoida • On avoin lapsen kokemukselle • Välittää lapselle ”nähdyksi tulemisen” kokemuksen • Uskaltaa kohdata lapsen ”ei kenenkään maalla”
Miten pedagoginen tahdikkuus näyttäytyy? • Puheessa • Hiljaisuudessa • Silmissä / katseessa • Eleissä • Ilmapiirissä K EHOLLISUUS
FILOSOFIA KOULULUOKASSA • Alkuaktiviteetti / lämmittelyleikki • Kertomus, kuva, filmi tms. • Tuumaustauko • Kysymysten muotoileminen / kiinnostavien asioiden etsiminen • Tuumaustauko • Keskusteluaiheen valitseminen • Tuumaustauko • Tutkiva keskustelu / filosofointi (voi jatkua samasta aiheesta useita sessioita)Filosofinen työpaja • Keskustelun arviointi
KESKUSTELUN OHJAAMINEN • Miksi lapset tulisi saada puhumaan / ajattelemaan ääneen? • Lapsi saa tilaisuuden • tulla kuulluksi itsetunto, oman ajattelun arvostaminen, minuuden rakentuminen yhteydessä toisiin • kuulla, mitä toiset ajattelevat • jakaa ajatuksia, kokemuksia ja tunteita • kysyä, etsiä merkityksiä, pohtia syitä ja vaihtoehtoja jne. • olla samaa / eri mieltä / huomata, ettei tiedä • perustella ja selittää • leikkiä ja seikkailla ajatuksilla
Opettaja saa tilaisuuden • Muistaa kuka lapsi on • Kuulla, mitä lapset ajattelevat • Kuulla, miten lapset ajattelevat • ”Ymmärtää” lasta • Oppia lapsen tavasta kokea ja ajatella • Pohtia omaa suhdettaan lapseen • Pohtia omaa kasvatusnäkemystään
Miten saan lapset puhumaan/ ajattelemaan ääneen? • Olemalla avoin ja aidosti kiinnostunut asioista, joista lapset haluavat puhua • Olemalla aidosti kiinnostunut lasten tavasta ajatella • Välittämällä lapselle luottamusta, rakkautta ja turvallisuutta, NÄKEMÄLLÄ HÄNET KEHOLLANI • Tietämällä, että en tiedä • Rajoittamalla omaa puhettani
Lapsen ajattelua katalysoivat tehtävät / kysymykset: • ”Selitä omin sanoin… • ”Mitä tarkoitat, selitä tarkemmin … • ”Autetaan Jimiä. Mitä hän mahtaa tuolla tarkoittaa? • ”Kerro, mitä ajattelet … • ”Vertaile … • ”Miten tuon voisi sanoa toisella tavalla?
TUTKIVASSA KESKUSTELUSSA OHJAA • Perustelemiseen • Selventämiseen • Seurausten tutkimiseen • Oletusten huomaamiseen ja tutkimiseen • Päättelyn tutkimiseen • Esimerkkien ja vastaesimerkkien esittämiseen
PERUSKYSYMYKSIÄ • ”Mikä on ongelmamme?” • ”Mikä tässä on avainkäsite?” • ”Miten perustelet väitteesi?” • ”Sisältyykö Pekan ajatukseen jokin olettamus?” • ”Voisiko tuosta, mitä Liisa sanoi, tehdä joitakin johtopäätöksiä?” • ”Mitä Maijan väitteestä seuraa`” • ”Puhummeko totta?” • ”Voitko sanoa tuosta jonkin esimerkin?” • ”Keksiikö joku tuolle vastaesimerkin?”
Filosofinen asenne • hämmästelevä uskallus olla ”tyhmä” • kyky/herkkyys olla avoin uusille johtopäätöksille avoimuus • kyky/herkkyys huomata ristiriitoja ja vastaväitteitä • myötäeläminen • pyrkimys etsiä selvyyttä • kyky/herkkyys ottaa etäisyyttä omiin ajatuksiin ja esim. nähdä ne kaikkien yleisinä ajattelutapoina
Filosofinen kysymys • vaatii ajattelemaan • ihmettelevä, syvällinen tai hauska, avaa uusia näköaloja • yleisinhimillinen, yleisluonteinen • kiistanalaisuus, useita mahdollisia/ei-mahdollisia vastauksia • vaatii parempaa yhteistä puhetapaa / sanastoa • aiheuttaa ongelmia ajatus- tai elämäntavallemme, kyseenalaistaa
Esimerkkejä filosofisista kysymyksistä • Mitä meidän tulisi tehdä? Mikä on hyvää? Onko tuo oikein? Onko tuo reilua? Onko tuo oikeudenmukaista? Jne. etiikka • Onko tämä totta? Miten voimme tietää sen? Millä perusteella voimme väittää niin? Miten voisimme todistaa tuon väitteen oikeaksi? Jne. tietoteoria • Onko tuo ymmärrettävää / järkevää? Voiko noin sanoa? Onko tuo johtopäätös oikea? Jne. logiikka
KYSYMYSTYYPIT • Suljetut sisältökysymykset • Suljetut tutkimuksen prosessiin liittyvät kysymykset • Avoimet sisältökysymykset • Avoimet tutkimuksen prosessiin liittyvät ns. sokraattiset kysymykset
1. SULJETUT SISÄLTÖKYSYMYKSET • ”Paljonko 7 ja 13 ovat yhteensä” • ”Miten pitkä matka on Oulusta Kokkolaan” • ”Mikä on kullan ominaispaino?” • ”Mitä Dewey ajatteli uskonnollisesta kokemuksesta?”
2. SULJETUT TUTKIMUKSEN PROSESSIIN LIITTYVÄT KYSYMYKSET • ”Kuka muistaa, miten Sanna perusteli väitteensä?” • ”Mitä tuosta Pekan väitteestä täytyy välttämättä seurata?” • ”Miksi tuo ei ole relevantti johtopäätös?” • ”Miksi tämä väite ei ole tosi?”
3. AVOIMET SISÄLTÖKYSYMYKSET • ”Missä merkityksessä käytät sanaa ´kaunis´?” • ”Onko kauneus riippuvainen henkilöstä?” • ”Hmm… liittyyköhän rohkeus jotenkin sukupuoleen?” • ”Niin … mutta mitä ´rakkaus´ mahtaa lopulta tarkoittaa?”
4. SOKRAATTISET KYSYMYKSET • Oletuksiin liittyvät kysymykset • ”Mitä Maija olettaa väittäessään, että … • ”Onko tuo oletus mielestäsi oikeutettu?” • Selventävät kysymykset • ”Mitä tarkoitat tuolla … • ”Voitko selittää tuota ….
Kysymyksiin liittyvät kysymykset • ”Miten tuo kysymys liittyy tähän?” • ”Miten tämä kysymys auttaa meitä?” • Implikaatioihin ja seurauksiin liittyvät kysymykset • ”Mitä tuosta voisi seurata?” • Entäpä, jos tämä onkin epäeettistä?”
Erilaisiin vaihtoehtoihin ja näkökulmiin liittyvät kysymykset • ”Voisiko tuon sanoa jotenkin toisin?” • ”Jos joku haluaisi väittää vastaan, niin mitä hän sanoisi?” • Perusteisiin liittyvät kysymykset • ”Millä perusteella sanot noin?” • ”Mitä mieltä olette Mikon perusteista?”
ARVIOINTI • TUTKIMUSTAIDOT • PÄÄTTELY- JA KÄSITTEELLISET TAIDOT • VUOROVAIKUTUSTAIDOT
1. TUTKIMUSTAIDOT • Esittävätkö oppilaat hedelmällisiä kysymyksiä? • Perustelevatko oppilaat ajatuksiaan ja mielipiteitään? • Etsivätkö oppilaat asioille selityksiä? • Tutkivatko oppilaat vaihtoehtoja? • Korjaavatko oppilaat omaa ajatteluaan? • Kykenevätkö oppilaat pysymään asiassa?
2. PÄÄTTELY- JA KÄSITTEELLISET TAIDOT • Selittävätkö oppilaat merkityksiä? • Tekevätkö oppilaat erittelyitä? • Tekevätkö oppilaat vertailuja? • Antavatko oppilaat selkiyttäviä esimerkkejä? • Tekevätkö oppilaat relevantteja johtopäätöksiä? • Tekevätkö oppilaat arviointeja?
3. VUOROVAIKUTUSTAIDOT • Kuuntelevatko oppilaat toisiaan? • Tekevätkö oppilaat toisilleen kysymyksiä ja ehdotuksia? • Auttavatko oppilaat toisiaan? • Tutkivatko oppilaat erimielisyyksiä? • Kunnioittavatko oppilaat toistensa mielipiteitä? • Hyväksyvätkö oppilaat mielipiteisiinsä kohdistuvan oikeutetun kritiikin?