240 likes | 584 Views
JOSEPH HAYDN (1732 ‒1809). GODALNI KVARTET SIMFONIJA ORATORIJ SONATA. JOSEPH HAYDN. Navdih v ljudski pesmi Instrumentalni skladatelj Zaslužen za uveljavitev instrumentalne glasbe Godalnega kvarteta Kontakti z Mozartom, medsebojni vplivi. JOSEPH HAYDN.
E N D
JOSEPH HAYDN(1732‒1809) GODALNI KVARTET SIMFONIJA ORATORIJ SONATA
JOSEPH HAYDN • Navdih v ljudski pesmi • Instrumentalni skladatelj • Zaslužen za uveljavitev instrumentalne glasbe • Godalnega kvarteta • Kontakti z Mozartom, medsebojni vplivi
JOSEPH HAYDN • V mladosti igral čembalo, violino, pel v Štefanovi c. na Dunaju • Prijateljeval z libretistom Metastasijem • Imel stike z C. W. Gluckom • 1759, prva simfonija v mannheimskem slogu • Od l. 1761 kapelnik pri grofih Esterhazy • Igral bariton, 6-7 strun za igranje, 10-15 diatoničnih alikvotnih strun
JOSEPH HAYDN • 1766, selitev na grad ob Nežiderskem jezeru • Operno, lutkovno gledališče, orkester • Haydn postane glavni kapelnik • Povezanost narave in umetnosti – bistvena poteza Haydnove glasbe
JOSEPH HAYDN VPLIVI STIL 60. LET • Povezoval baročne in koncertatntne prvine z novimi trendi • Italijanska melodika • Mannheimska šola • Češki temperament
JOSEPH HAYDN • VPLIVI • STIL 70. LET • Vrhunec rahločutnega sloga • Časa viharništva • Poudarjena čustvenost • Pogoste molove tonalitete • Vznemirljivi tremoli, sinkope, sforzati • Razvije tehniko tematske obdelave
JOSEPH HAYDN • STIL 80. LET • Čas zrelosti • Ruski godalni kvartet, op. 33 • Prvi vrhunec klasicizma – vpliv na Mozarta • Na Haydna vplivali Mozartova melodika in kromatika • Naročilo za 6 Pariških simfonij
JOSEPH HAYDN • STIL 90. LET • Pozna dela • Razpust Esterhazyjevega orkestra • Selitev na Dunaj • Potovanje v London • 1790-1792, 6 Londonskih simfonij • Častni doktorat Oxfordske univerze
JOSEPH HAYDN • 1794-1795, drugih 6 Londonskih simfonij • 1797 na Dunaju ustvari himno Bog, obvaruj cesarja • Adagio v godalnem kvartetu op. 76, št. 3 • 1798, po angleških vzorih oratorij Stvarjenje • 1801 – oratorij Letni časi • 1803, premine
KLAVIRSKA GLASBA • Do 1795 zloži več kot 50 SONAT in drugih klavirskih del • Različni slogovni vlivi, Ph. E. Bach • Nove tehnike igranja, še naslon na tehniko čembala • Nove oblike in vsebine • Belkantistična melodika med D. Scarlattijem in L. van Beethovnom
GODALNI KVARTET • Izhaja iz baročne TRIO SONATE • Bistveno oblikoval godalni kvartet • Odpade general bas • Dokomponiran srednji glas • VIOLA dobi nov pomen • Čisti GODALNI STAVEK • Oštevilčeni basi še dolgo v praksi
GODALNI KVARTET • Prvi kvarteti: majhne suite za 4 godala • Vpliv polifonega sloga • Zrela dela štiristavčnost • Vsak instrument je enakovreden, individualiziran • ravnovesje partiture
GODALNI KVARTET • TEMATSKA OBDELAVA, vzor simfonije • Po vzoru kontrapunktične obdelave baročne fuge • Po l. 1781, gradnja temelji na simfonični gradnji • Op. 33, ptičji kvarteti (trilčki v menuetu), Škrjančkov kvartet op. 64, št. 5 • Londonski vpliv, op. 71, op 76, vrhunec oblike
Pozni godalni kvarteti, op. 71, op. 76 • Drznejši melodični postopi • Smele modulacije, oddaljenih tonalitet • Meje oblike razširja • Najava romantike • Kombinacije sonatne forme in rondoja v finalih • Intimnost in poduhovljenost
HAYDNOVA SONATNA FORMA • Razširi ekspozicijo, izpeljavo in reprizo • Intenziviral tematsko in motivično gradnjo • Več dramatike v 1. st. • 2. st. tema z variacijami • 3. st. menuet, ljudska tematika, plesi, izrazita ritmika, aba s triom, vpliv na Beeth. Scherzo • 4. st. rondo ali sonatna forma, tudi oba, živahnost, vedrina, orkestralni efekti
HAYDNOVE SIMFONIJE • Nastale med 1759 do 1795, po naročilu • Od št. 31, praviloma štiristavčnost • Prve v slogu predklasike • Od 1780 uveljavil načelo tematično-kontrapunktične obdelave, istočasno v kvartetu • Prešerne šale! • Vpliv Mozartove melodike • Vrhunec 12 Londonskih simfonij
HAYDNOVE SIMFONIJE • Leta 1784, 6 PARIŠKIH SIMFONIJ, 82-87 • Zrelost, štirstavčnost • Izrazit značaj posameznih stavkov • Motivično skladanje oblikuje formo • Povezuje HOMOFONI STAVEK S POLIFONIM • Vplivi na: Beethovna, Brucknerja, Brahmsa
HAYDNOVE SIMFONIJE • Individualiziranje zvoka GODAL • VIOLINE melodično in tematično vodijo orkester • VIOLA, osamosvojitev, prej podvajanje vl in bas.linije • PIHALA dobijo melodično vlogo, podprta z violinami • Pomen KLARINETA, uvede v Londonskih simf. • Dunajski unisono (oktavna podvojitev: fg/fl/ob • ROGOVI (harmonija), dolgi držani toni, podaljški cevi, • TROBILA, akordična podpora (prej contin.)
HAYDNOVE SIMFONIJE • Dinamika: naraščanje - upadanje • Programski naslovi • homofona spevnost, izvor v ljudski tematiki, ideal naravnosti • Povezava glavne in druge teme • Simetrija tem, štiri in osem taktne periode – utelešenje racionalzma • Vera klasike v MERO in RAZUM
HAYDNOVE SIMFONIJE • Fantazija v oblikovanju forme • Inovativnost v instrumentalnih in formalnih možnostih • Sozvočje forme in vsebine: npr. tridelnost sonatne oblike 1. st.: izvirnost tematike in izpeljava obeh tem, dramatika modulacij • Londonske simfonije – izhodišče za Beethovna,
HAYDNOV ORATORIJ • Odraz Haydnove globoke religioznosti • Zgledi Haendla • STVARJENJE, 1799, besedilo iz geneze, Izgubljeni raj • Prvi posvetni oratorij v nemškem jeziku • Libretist in Haydn – prostozidarja, svobodomiselnost • Poveličuje modrost ustvarjanja sveta
STVARJENJE • Uvertura: svet iz kaosa preide v red, tema se spremni v svetlobo, posnemanje živalskih glasov • Vpliv na programsko glasbo • Polifoni ZBORI, FUGE, velike zasedbe • Simfonična gradnja • Ljudske melodije • Tonsko slikanje
Obvezni slušni primeriJoseph Haydn • Godalni kvartet op. 64, št. 5 , Škrjančkov kvartet • Londonske simfonije – Izbor: • št. 94, Z udarcem na pavke ali simf. Presenečenje, št. 100 -Vojaška, št. 101 - Ura