320 likes | 577 Views
Leonguslaidid 2. Rahvastiku kasv. Maailma rahvastiku iseloomustab dünaamilisus (muutlikus) Ajalooliselt on rahvaarv olnud suhteliselt stabiilne. Kõikumised seotud peamiselt haiguste ja sõdadega. Alates 16. Saj tööstuslikust revolutsioonist alanud suurem kasv
E N D
Rahvastiku kasv • Maailma rahvastiku iseloomustab dünaamilisus (muutlikus) • Ajalooliselt on rahvaarv olnud suhteliselt stabiilne. Kõikumised seotud peamiselt haiguste ja sõdadega. • Alates 16. Saj tööstuslikust revolutsioonist alanud suurem kasv • Tänapäeval kasvab rahvastik üha kiirenevas tempos
Rahvastiku kasv • Tänasel päeval elab Maal üle kuue Miljardi inimese. • Aastaks 2025 prognoositakse rahvaarvuks ligikaudu 8,3 miljardit • Rahvastik kasvab peamiselt arengumaades, kus valitseb traditsiooniline perekonnamudel. (Lapsed pere rikkus ning tulevased vanemate toitjad) • Sellised riigid: India (rahvastik üle ühe miljardi), Indoneesia, Pakistan, Aafrika maad
Rahvastiku kasv • Erandlik Hiina, kus viimasel kümnekonnal aastal saavutatud erinevate regulatsioonidega iibe tasakaal • Hiina: teine riik Maal, kus elab üle ühe miljardi inimese • Seega - rahvaarv kasvab maades, kus valitseb traditsiooniline peremudel ning majanduslik olukord halb
Rahvastiku kasv • Erandlikud arenenud riigid (Euroopa, USA, Austraalia jne) • Nendes riikides iive negatiivne või neutraalne • Selliseid riike iseloomustab rahvastiku vananemine • Rahvastiku vananemine – suureneb vanemate inimeste osakaal kogu rahvastikus • Seda põhjustab inimeste üha kõrgem eluiga ning madal sündivus
Rahvastiku kasv Eestis • Eestis rahvaarv pidevas vähenemises. • Iive 10 aastat negatiivne. Tänapäeval neutraliseerumas. Sünnid surmad tasakaalus. • Tulevikus rahvastiku vananemine • Seoses rahvastiku vananemisega kaasnevad probleemid (tööealiste inimeste osakaal võrreldes pensioniealistega tasakaalsut väljas, maksud suurenevad, et vananevat ühiskonda üleval pidada)
Rahvastiku kasvust tulenevad probleemid • Rohkem rahvast = vajatake rohkem loodusressursse (vesi, metsad, maavarad jne) • Rohkem ressursse = ressursside nappus • Ressursside nappus = võitlus ressursside kasutamiseks • Võitlus = rohkem sõdu • Rohkem sõdu = rahvastiku arvu stabiliseerumine
Rahvastiku kasvust tulenevad keskkonnaprobleemid • Suureneb surve loodusressursside tarbimiseks (vesi, maavarad, mets jne) • Suurenevad keskkonda eralduvate kahjulike ainete koguse • Vee, õhu, pinnase jne reostused • Tsivilisatsioonihaiguste levik • Jne
Rahvastiku arvu mõjutavad tegurid • Majanduslikud tegurid (sissetulek, elukallidus jne) • Sotsiaalsed tegurid (toetused, laste saamist soodustavate tegurite olemasolu jne) • Migratsioon • Rasestumisvastaste vahendite kättesaadavus ning seksuaalne haritus • Haigused • Sõjad • Muud tegurid
Erinevad majandussüsteemid • Korilus • Kalandus ja jahipidamine • Agraarühiskond • Industriaalne ühiskond • Postindustriaalne ühiskond • Infoühiskond
Korilus • Inimesed elasid kogukondades • Peamiselt elatuti marjadest, ussidest jne • Tagavara ei tekkinud. Leitu tarbiti koheselt • Puudusid korralikud tööriistad. Toiduotsimiseks kasutati lihtsaid puuroikaid • Keskkonnamõjud praktiliselt puuduvad
Jahindus ja kalandus • Tekkisid esimesed töövahendid (kivikirves, luudest odad ja ahingud) • Saagi säilitamine (viis agraarühiskonna tekkeni) • Esimesed mõistuslikud tegutsemised (ajujaht) • Hakkasid tekkima klassivahed (ülem – alam suhe)
Agraarühiskond • Kuna jahil käies alati ei tapetud loomi, vaid toodi koju ja hoiti neid elusana, siis avastati nende kasulik toime(piim, sõnnik, lihtsam looma tappa) • See tõi kaasa esmase põllumajanduse. • Esimesed koduloomad • Hakati tegelema maaharimisega • Alepõllumajanduse levik (varaagraarühiksonnas peamiselt aga ka hiljem)
Agraarühiskond • Peamisteks tegevusaladeks põllumajandus • Loomakasvatus • Keskkonnakahjud • Metsade põletamine alepõllunduseks • Endiselt loomade jahtimine (mõne liigi üleekspluateerimine) • Hiljem algab maavarade kaevandamine
Industriaalühiskond • Tööstusühiskond, mille peamiseks tegevuseks tööstuslike toodete tootmine • Areng kiire. Algul lihtsad käsitöölised, hiljem tsunftid, manufaktuurid, vabrikud, suured tööstused • Kasutatakse palju maavarasid. Energia saamiseks hakatakse kasutama suurtes kogustes fossiilseid kütuseid. Tooraineks metallimaagid.
Industriaalühiskonna mõjud keskkonnale • Maavarade kaevandamine • Õhu saastumine fossiilsete kütuste laialdase kasutusega • Jäätmete teke ning nende keskkonnakahjulik ladustamine • Veereostus • Palju reostatud maa-alasi seoses tööstuste rajamisega • jne
Postindustriaalne ühiskond • Tööstusele lisanduvad teised alad • Peamiselt tööstusest eraldatud • Olulisemaks muutub hariduse osakaal • Info omamine muutub üha tähtsamaks • Uute tehnoloogiate levik. Peamiselt elektroonikatööstus • Oluline osa inimeste meelalahutusel
Postindustriaalühiskonna mõjud keskkonnale • Jätkub maavarade liigne ammutamine ning kasutamine (eriti oluliseks muutuvad nafta ja selle saadused) • Endiselt suureneb jäätmeteke • Võetakse kasutusele üha uusi kemikaale, mille omadused pole teada ning nende tekitatud kahjud keskkonnale • Reostatud õhk, vesi, pinnas jne
Infoühiskond • Suurem osa inimestest on rakendatud teenindussfääris • Traditsioonilise tööstuse hääbumine ning uute esilekerkimine. (deindustrialiseerumine) • Üha olulisemaks saab vaimne kapital • Tehismaailma tekkimine ning selle osatähtsuse suurenemine inimeste elus (arvutid, internet jne)
Infoühiskonna mõjud keskkonnale • Suurenevad inimeste nõudmised, mis omakorda nõuvad suuremaid ohvreid keskkonnalt • Suureneb veetarbimine, autode heitgaasidest tulenevad saasteained, jäätmehulga suurenemine (kõik eraldi pakenditesse) • Samuti jätkub tööstusest tulenev reostus
Teine majandussüsteemide liigitus • Naturaalmajandus • Liberaalne majandussüsteem • Kommunistlik majandussüsteem • Sotsiaalne majandussüsteem • Tavaliselt puudub puhas süsteem, võetud üle teatavaid komponente teistelt
Ülesanne 1 • Kirjeldada ühte majandussüsteemi ja võrrelda teistega (sotsiaalne, liberaalne jne) • Millised on selle süsteemi plussid ja millised miinused? • Nende suhtumine keskkonda • Näited, millised riigid on rakendanud?
Looduslike ressursside tarbimine • Inimkond kasutab looduslikke ressursse iga päev • Looduslikke ressursse jaotatakse taastuvateks ja mittetaastuvateks • Taastuvad – taimed ja loomad (teatava piirini), päike, tuul • Mittetaastuvad – fossiilsed kütused, maavarad (ei taastu 10 000 aasta jooksul)
Loodusressursside tarbimine ja majanduskasv • Loodusressursid on majanduskasvu aluseks • Teoreetiliselt, mida rohkem riigil ressursse seda suurem majanduskasv (Norra, USA) • Venemaa - näide sellest, et ainult ressurssidest ei piisa • Majanduskasv seotud ka inimeste haridustasemega, elueaga jne
Loodusressursside tarbimine ja majanduskasvu piirid • Igal ressursil on kuskil piir • Kaevandades täna liigselt röövime homselt • Teatavast hetkest ressursside kasutuse haripunkt, kust pole võimalik tarbimist suurendada ning seetõttu ka majandusel samas tempos areneda • Mida kõrgemalt arenenud majandus seda raskem saavutada majanduskasvu (joonis tunnis!) • Seega – Kuna loodusressursse napib, siis on majandusarengu jätkimiseks vaja leida alternatiivseid lahendusi.
Energiakasutus • Energiat vajavad nii elusolendid kui ka elutaolendid • Looduslikult kõige olululisem energiaga seotud mõiste – fotosüntees (energeetiline muuundamis protsess taimsetes organismides) • Taimede poolt sünteesitud energiat kasutab inimene oma igapäevaseks eluks • Lisaks kasutab inimene energiat sooja, elektri jne saamiseks. • Suur osa tarbitavast energiast saadakse fossilsetest kütustest
Termodünaamika seadused • energia ei teki ega kao kuid võib muunduda ühest vormist teise • igas protsessis osa energiat hajub, st energia muundamise kasutegur on alati <1 • absoluutse nullpunkti juures on entroopia muutus null - kõik protsessid suurendavad entroopiat (segadust)
Energiaallikad • Energiaallikaid võimalik jagada mitmel moel • Esmased energiaallikad • Teisesed energiaallikad • Taastuvad energiallikad • Taastumatud energiallikad