440 likes | 1.41k Views
Nautički turizam. Selektivni oblik turizma koji potrebu za plovidbom u smislu zabave i odmora uobličava kroz turističku ponudu. Nautički turizam sadržajno je povezan s plovilom, a prostorno s vodom i to morem, rijekom ili jezerom. Nautički turizam. Marine Charter Brodari Ronilački turizam.
E N D
Nautički turizam Selektivni oblik turizma koji potrebu za plovidbom u smislu zabave i odmora uobličava kroz turističku ponudu. Nautički turizam sadržajno je povezan s plovilom, a prostorno s vodom i to morem, rijekom ili jezerom
Nautički turizam • Marine • Charter • Brodari • Ronilački turizam
Luke nautičkog turizma • Sidrišta • Privezišta • Suhe marine • Marine - prve kategorije - druge kategorije - treće kategorije
Nautički pokazatelji RH (2003) Ukupan broj plovila 181.183 (6,1% više nego u 2002.) ostvarila su 2.886.270 dana boravka u lukama nautičkog turizma što znači da je prosječan boravak plovila iznosio 16 dana
Cruiseri • Prosječan boravak cruisera iznosi 2 dana • 60% putnika ostaje na brodu !!! • Najviše uplovljavanja u Dubrovniku, Splitu i Zadru • Godišnje u svijetu “plovećim hotelima” putuje 11 milijuna gostiju (posebna ciljna skupina “stone tourists”)
Mega jahte • Cca. 600 mega jahti kruži Mediteranom • Cijena najma mega jahte kreće se i do 125.000 $ tjedno • Individualna kružnja putovanja s vlastitom posadom • Luksuzni charter
Organizacija nautičkog turizma Udruženje nautičkog turizma: • Grupacija marina • Grupacija iznajmljivača plovila (charter) • Grupacija brodara • Grupacija ronilačkog turizma • ACI sustav
Pravna regulativa Postojeća: • Pomorski zakonik • Pravilnik o turističkim uslugama u nautičkom turizmu koje može pružati građanin, NN 109/96 • Pravilnik o razvrstavanju i kategorizaciji luka nautičkog turizma, NN 142/99 U pripremi: - Uredba o dolasku i boravku stranih jahti i brodica u unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom moru RH; - Uredba o razvrstavanju luka otvorenih za javni promet i luka posebne namjene
Poteškoće • Nedostatak strategije razvoja nautičkog turizma (definiranje daljnjeg razvoja nautičkog turizma uz strogu zaštitu prirodnih resursa i okoliša) • Nedostatak gornjeg limita vezova na Jadranu (granica održivosti) • Nedostatak selektivnog pristupa u izgradnji marina • Manjak vezova u špici dolazaka (15.07 - 15.08.) – 1000 vezova • Neiskorištavanje postojećih izgrađenih luka za luke nautičkog turizma – bez postavljanja pontona (češljeva) • Carinski dug (anex C i E istanbulske konvencije) – stavljanje marina u položaj carinskih skladišta
Poteškoće • Nelojalna konkurencija (sportske lučice kao profesionalne luke za iznajmljivanje komercijalnih vezova) • Sidrenje van propisanih mjesta • “sivi i crni charter” – nelegalno iznajmljivanje plovila (procjena da ostvaruju cca 12-15000 brod tjedana) • Damping cijene • Odlijev prihoda iz RH (prihod odlazi u zemlju zastave) – inozemni čarteraši (nemaju registrirano poduzeće u RH) • Nedostatak propisanih uvjeta za charter djelatnost • Veći broj suhih marina – nepoznavanje broja čarteraša koja su spremna koristiti usluge suhe marine te sukladno tome razvijati iste
Poteškoće • Određivanje zone obuhvata pomorskog dobra na kopnu u lukama nautičkog turizma • Opterećenje poslovanja obvezama iz proteklih razdoblja • Sporo rješavanje problematičnih dužnika • Skupo ishodovanje permita • Nedostatak integralne baze podataka • Školovanje kadrova
ZAKLJUČCI • Izrada strategije razvoja nautičkog turizma • Izrada mjera za suzbijanje sive i crne ekonomije u nautičkom turizmu • Izrada nedostatne i poboljšanje postojeće pravne regulative
Treba li Jadran postati “sidrište” Europe ili “Mediteran kakav je nekad bio” možemo učiniti prestižnom i traženom nautičkom “Silicijskom dolinom”?