210 likes | 324 Views
Dansk Vækst: Fortid, Nutid, Fremtid Frederiksberg-Falconer Rotary klub 7.2.2012. Carl-Johan Dalgaard. Hovedpointer Fortiden (-1900): Hvorfor blev Danmark rigt? Nøgleord: Teknologi adoption ; service virksomhed Nutiden (1950-2007):
E N D
Dansk Vækst: Fortid, Nutid, FremtidFrederiksberg-FalconerRotary klub7.2.2012 Carl-Johan Dalgaard
Hovedpointer • Fortiden (-1900): • Hvorfor blev Danmark rigt? Nøgleord: Teknologi adoption; service virksomhed • Nutiden (1950-2007): • Ingen nylig produktivitetsnedgang i Danmark (siden midten af 1990’erne fx) • USA er accelereret i 1990’erne; divergens til Europa (herunder DK) • Divergens skyldes forskellig produktivitetsudvikling … i service erhvervene. • Fremtiden: • Service virksomhed og Industri med højt kommunikationsindhold • Politik: Teknologi overførsel; uddannelseskvalitet (og uddannelsestyper)
DANSKE VÆKST: FORTID • (5000 Fvt – ca. 1900) • Trækker på: Carl-Johan Dalgaard, 2010. Det Danske Vækstmirakel. • Nationaløkonomisk Tidsskrift 148, 125-158
Hvorfor er Danmark rigt? – 7.000 år på én slide. • En teori : • Danmark er – bort set fra Singapore – den mest kystvendte nation på kloden • Vi bliver en søfarende nation • Af den grund (og et par andre geografiske karakteristika) blev Danmark en handelsnation • Høj handelsintensitet (historisk) leder til kulturel åbenhed overfor nye ideer; driver afkastet på uddannelse op • Tidlig adoption af almen uddannelse (reformer 1537, 1739, 1814) • Afsæt til vækst (”industrielle revolution”) 1890’erne; teknologi adoption (intensiv margin: uddannelse)
Hvad lærer vi af dét? • Vi blev rige som følge af: • Teknologiadoption • Åbenhed overfor nye ideer • Generelt højt uddannelsesniveau: adoption på den intensive margin • Service (fx., søtransport, detail- og engroshandel)
Service i alt: 45% • I dag: 70%. Offentlig sektor (5% i 1910) • Uddannelse, Sundhed
DANSK VÆKST: NUTID • (1950-2007) • Trækker på: Carl-Johan Dalgaard og Henrik Hansen , 2010. Er der • et dansk vækstkollaps? Nationaløkonomisk Tidsskrift 148, 1-20
FACTS: • Ingen trend i væksten i BNP per indbygger & per beskæftiget. • Timeproduktivitetsvækst: Fald i 70’erne; derefter ”udfladning”. The productivityslowdown. • Danmark (og mange andre) har aldrig rigtigt ”kommet sig”. Alt for meget fokus på hvad ”DNK har gjort galt” (i/siden 90’erne) • Den vigtigste ”historie” er en anden … USA nåede faktisk at ”komme sig” over ”the productivityslowdown”.
Hvad drev konvergensen (EU/USA) indtil midten af 1990’erne? • Service: konvergens i service erhvervene drev den overordnede konvergens i BNP per indbygger (også DKsvs initialt rigere lande) Timeproduktivitet DNK/USA, Markedsmæssig service Timeproduktivitet DNK/DEU, Markedsmæssig service Divergensen i time produktivitet siden midten af 1990’erne (EU/USA) drives af udviklingen i tjenesteerhvervene; kilden til pre 1995 konvergens
Caselli & Feyrer, 2008. The Mariginal Product of Capital, Quarterly Journal of Economics
Med (kapital) ressourcerne følger ideerne (teknologi overførsel) • Erosion afproduktivitetsforspringiindustrierhverv; enorm udfordring for traditionel industrii den vestligeverden, herunder for DNK; • Udannelse? Kvantitet (års skolegang) • Forspring kan ikke fastholdes • Er ganske sikkert ikke nok kvantitativt
Hvorfor kan tjenesteeksporten – tilsyneladende - bedre stå sig i globaliseringen end industrien? • Skalafordele (søtransport) • Forretningsservice mv: Dele af produktionsprocessen er iboende uobserverbar • selv hvis ressourcerne er til rådighed lader ”produktet” sig ikke kopiere • Dette ses også i dele af industrien (outsourcing) på funktionsniveau
Historisk: (i) Vidensorientering (kulturelt, uddannelsesmæssig), (ii) teknologiadoption, (iii) service • Nutid/fremtid: (i) Sektoren der har de bedste kort på hånden i globaliseringen er (fortsat) service. (ii) Industri: funktioner med højt kommunikationsindhold • Produktivitetsstimulering: • (ii) Undgår at rejse, og eliminér eksisterende, barrierer mod teknologi adoption • (i) Uddannelse: Kvalitet (der ér et trade-off med kvantitet), Uddannelsestyper.