460 likes | 822 Views
romantism III. W. Scott ja ajalooline proosa Koostanud A. Oidsalu ja K. Klettenberg TPL 2009–2010. Walter Scott (1771–1832). Silmapaistev inglise kirjanik, pärit Šotimaalt, “ajaloolise romaani isa”.
E N D
romantism III W. Scott ja ajalooline proosa Koostanud A. Oidsalu ja K. Klettenberg TPL 2009–2010
Walter Scott (1771–1832) • Silmapaistev inglise kirjanik, pärit Šotimaalt, “ajaloolise romaani isa”. • Nn konservatiivne romantik nii loomingupõhimõtetelt kui ka poliitilistelt vaadetelt, truu kuningale ja konstitutsioonile, kiindunud keskaja tavadesse, rüütliideaalidesse. W. Scott oma kuulsuse tipul (1822), autor Sir H. Raeburn,
W. Scotti lapsepõlvemaa Vaade Smailholm Tower’ist Šotimaal
Šotlane W. Scott • ... sündis Šotimaa pealinnas Edinburgh´is advokaadi perekonnas. • ... õppis Edinburgh’i ülikoolis juristiks ja asus seejärel tööle isale kuuluvas advokaadikontoris. • ... asus1792 kohtunikuametisse.
Kirjandusliku tegevuse algus • 1800. aastal loobus Scott advokaadiametist ja pühendus kirjanduslikule loomingule, milles kajastuvad lapsepõlv Šoti maaolustikus, šoti rahvapärimused ja ballaadid. • Temast sai 19. saj algul silmapaistev Šoti ja Inglismaa ajaloo uurija, oli ka tuntud tõlkija (tõlkis nt Goethet). • Scott alustas luuletajana: 19. sajandi algul ilmus kogumik ümbertöötatud šoti ballaade, terve rida romantilisi poeeme, mille tegevus toimub kauges keskajas, milles kujutatakse inglise ja šoti ülikute vihast võitlust.
Luulest proosasse • 1813. a teeb Scott äkilise pöörde proosa valdkonda. • Arvatakse, et seoses Byroni ja Shelley tõusuga mõistis ta oma allajäämist poeesias, aga ka seda, et luulevorm jäi ta taotlustele kitsaks.
Abbotsford House, W. Scotti kodu • 1811. a ostis Scott Šotimaal endale mõisa, mis sai nimeks Abbotsford. • Oma maamõisast kujundas keskaja vaimus šoti rahva muuseumi, kus oli kõiges matkitud 12. sajandit.
W. Scotti töötuba Abbotsfordis • Selles toas sündis ajavahemikus 1812–1830 29 mahukat romaani, lisaks veel jutustusi.
Uut tüüpi ajaloolise romaani sünd: • 1814 ilmub anonüümselt romaan “Waverley” (Šotimaa ajaloost); • kokku kirjutab Scott 29 mahukat ajaloolist romaani (Šoti- ja Inglismaa ajaloost); • tähtsamad neist on • “Rob Roy” (Šoti ajalgu), • “Ivanhoe” (Inglismaa), • “Klooster” (Inglismaa), • “Puritaanid”.
W. Scotti suhtumine ajaloosse • 18. saj muutus ajalugu väga aktuaalseks, toimus ajaloosündmuste ümberhindamine kaasaja vaimust lähtudes. • W. Scott: Ajalugu on olnud epohhide progressiivne vahetumine, kusjuures iga epohhi iseloomu määravad rahva kombed, tavad, religioon, materiaalne kultuur. Et mõista ajastu hingust, tuleb uurida materiaalset kultuuri.
Näiline tõepära • Kõik Scotti romaanid on üles ehitatud nii, et tegevuse fooniks on teatud suur ajalooline sündmus, mille taustal toimub peategelaste eluvõitlus. • Oma romaanides püüab Scott tabada ajastu psüühikat ja kohalikku koloriiti – romaane iseloomustab näiline tõepära.
Scotti ajalooliste romaanide tegelased • Tavaliselt on peategelasteks armastajapaar, sageli esineb armastuskolmnurk. • Tegelased on vastu tahtmist kaasa tõmmatud ajalookeerisesse. • Alati on romaanis ka üks või mitu ajaloolist isikut, kes ei ole peategelased, vaid figureerivad foonil, kuid ometi mõjutavad peategelaste saatust. • Scotti tegelasgaleriisse kuuluvad talupojad, maarentnikud, hõimupealikud, ülikud, kerjused, rändurid, mustlased jt. • Scottile on omane positiivsete tegelaste poetiseerimine.
Scotti romaanide aegruum • Scotti romaanide tegevus toimub ajaloolistes paikades; • autor kirjeldab oskuslikult ja detailitäpselt loodust, ehitisi, isikuid, kombeid, keelt; • Scott armastab kaugemat keskaega; • sageli kujutab ka lähemat minevikku, nt XVII ja XVIII sajandi Šotimaad;
Neutraalne territoorium • Scott tõi kirjandusse erinevate jõudude võitluses mõiste “neutraalne territoorium”; • nt “Ivanhoes” on neutraalseks territooriumiks rüütliturniir; • “neutraalne territoorium” jõudis hiljem Ameerika kirjaniku J. F. Cooperi loomingusse. W. Scotti mälestusmärk Edinburghis
Scotti põhimõtteid • kirjanduse ülesanne on õpetada ja meelt lahutada; • detailide täpsus on ajaloolises romaanis vältimatu, kuid seda ei tohi pidada eesmärgiks omaette; • süžee peab olema üksikasjalikult läbi mõeldud, ajalooline koloriit hoolikalt taastatud; • ajaloost tuleb leida tänaste probleemide lätted; • “Et lugejas huvi äratada, tuleb teoses kujutatud sündmused kohandada selle ajastu kommete ja keelega, milles me elame.”
W. Scotti ajalooline romaan • Teostes taastab Scott tõetruult ajastu hinguse, psüühika, kohaliku koloriidi, kuid kunstitõde on tähtsam kuivast ajaloolisest faktist.
“Rob Roy” (1817) • Romaan Inglise kaupmehe poja Frank Osbaldistone’i romantilistest seiklustest Šoti mägismaal. • Peategelane meenutab vanas eas oma nooruse sündmusi, mis viisid ta osavõtmiseni šoti mägilaste ülestõusust ja abiellumiseni armastatud naisega.
“Rob Roy” (1817) • Scott ise pärines iidsest šoti klannist; • romaan Šotimaa minevikust: 1715. a ülestõusust; • teose nimitegelase prototüüp oli üks röövimisest ja kauplemisest elatuva mägiklanni juhte, kaalutlev ja suuremeelne mees, ta on kangelane rahva hulgast; • teose peategelane on noor londonlane Frank Osbaldistone, kes saadetakse perekonna valdustesse Šotimaal; ta satub vandenõusse ning puutub kokku mägilastega. Illustratsioon1886. a väljaandele
“Ivanhoe”(1819) • Scotti kuulsaim teos on ajalooline romaan on “Ivanhoe”. • Teose sündmustik leiab aset XII sajandil: • keskaegsel Inglismaal käis sõda anglosakside ja normannide vahel; esimesed olid Inglismaal elanud sajandeid, normannid aga vallutasid Briti saared XI sajandil; • võitlus põimus ägedate vastuoludega talupoegade ja feodaalide vahel nii anglosakside kui ka normannide leeris; • konfliktid olid rahvuslikud, aga ka sotsiaalsed; • Inglismaahakkas kujunema killustatud feodaalvalduste maast monoliitseks kuningriigiks; • taustaks on ristisõjad.
“Ivanhoe” tegelased • Väljamõeldud tegelased • saksi ülik Cedric • rüütel Wilfred Ivanhoe • leedi Rowena • juut Yorki Isaac • juuditar Rebekka • seakarjus Gurth • narr Wamba • templirüütel Front-de-Boeuf • templirüütel Bois-Guilbert • Ajaloolised tegelased • Richard Lõvisüda (Must rüütel) • prints John • Robin Hood (romaanis Locksley)
“Ivanhoe” (raamatututvustus) • Kõik näivad omavahel sõjajalal olevat: normannid saksidega, kristlased juutidega, lihtrahvas feodaalidega ja feodaalid omavahel. • Põikpäist feodaalijõuku juhib kuningas Richard Lõvisüdame vend John, kes on venna äraolekul haaranud võimu. • Keegi ei tea, keda usaldada. Ainult asjasse pühendatuile on teada, et kodumaale on naasnud Richard Lõvisüdame truu kaaskondlane, vapper rüütel Wilfred Ivanhoe. • Scott annab rea värvikaid tegelaskujusid: tüüpilised tolle aja röövrüütlid Front-de-Boeuf ja Bois-Guilbert, juut Yorki Isaac koos oma tütre Rebekkaga, Robin Hood ja tema vabakütid, preestrirüüs liiderdaja ja prassija abt Aymer jt. • Lugu keskaegse inimeste tõekspidamistest ja inimestest, kelle tähtsaim varandus oli nende au.
“Ivanhoe” • Keskaega kujutatakse sünge ja verise perioodina, kus feodaalidel on piiramatu omavoli ja õigusteta talurahvas elab viletsuses, kus peetakse julmi rüütliturniire ja ebainimlikke nõiaprotsesse. Filmi-Ivanhoe rollis Roger Moore
Keeleprobleemid“Ivanhoes” • Scotti ees seisis küsimus: mis keeles peaks tema teoste tegelased – 12. saj anglosaksid ja normannid – rääkima? Scott pidas enda ülesandeks tõlkida ajalugu kaasaja keelde, teha see lugejale mõistetavaks. • Teose algul on saksi üliku Cedricu narri Wamba ja seakarjus Gurthi dialoog. Viimane imestab, et siga või vasikat nimetati seni, kui need olid tema valve all, vanade saksi sõnadega (swine, calf), aga niipea, kui need jõudsid härraste söögilauale, muutusid need sea- või loomalihaks (pork, veal – romaani päritolu sõnad, mis tulid prantsuse keelt rääkivate vallutajate keelest). Kes valitseb, annab ka nime. Luksusesemeid, aga ka toite tähistati prantsuskeelsete sõnadega.
Illustratsioon 1886. a väljaandele: Must Rüütel (Richard Lõvisüda) eremiidi kongis
“Ivanhoe” • 1952. a filmis mängis juuditar Rebeccat Elizabeth Taylor
“Quentin Durward” (1823) • 18. sajandi 20. aastatel vallutas Walter Scott Parantsumaa. • Romaanis “Quentin Durward” suutis ta jutustada 15. sajandi Prantsusmaast nii, et sundis prantsuse lugejaid ja kirjanikke vaatama teisiti omaenda ajaloole. • Scotti mõju prantslastele oli tohutu: ajaloolased nimetasid teda “ajaloolise nägemuse geeniuseks” ning “meie ühiseks õpetajaks”, kes kuivade faktide taga nägi elustiili, ajastu vaimu.
“Quentin Durward” • Teose nimitegelane on šoti nooruk, vaesunud aadlisuguvõsa järeltulija; • tema reis, mis algab õnnetult ja lõppeb õnnelikult, on ühtlasi ka reis ajaloos. Eugéne Delacroix “Quentin Durward ja Arminägu”
W. Scotti mõju • Scotti teosed vallandasid tõelise lugemiskire, neid lugesid kõik. • Scott oli eeskujuks V. Hugole, A. de Vignyle, G. Flaubert’ile, L. Tolstoile, J. F. Cooperile • Tema ajaloolised romaanid said aluseks ka paljude maade rahvuskirjandusele. • 1821. aasta, mil ilmus J. F. Cooperi Scotti vaimus kirjutatud romaan “Spioon”, on Ameerika rahvuskirjanduse sünniaasta.
Scotti romaanid kinolinal • http://www.youtube.com/watch?v=kM9XFUxVySs • http://www.youtube.com/watch?v=H2vnsreNlQc • http://www.youtube.com/watch_popup?v=lgOyEFhuZXw • http://www.youtube.com/watch_popup?v=w0-2kzujLA8#t=58 • http://www.youtube.com/watch_popup?v=t2ijBKA4UY4
W. Scotti teosed eesti keeles • “Ivanoe” (1956, 1994, 2006) • “Rob Roy” (1957, 2008) • “Talisman” (1995) • “Quentin Durward” (1998) • “Klooster” (2002) Nii “Ivanhoe” kui ka “Rob Roy” ilmusid omaaegses ülipopulaarses sarjas “Seiklusjutte maalt ja merelt”
“Klooster” (raamatututvustus) • “Klooster” on rüütlilugu vanalt Šotimaalt. • Šotlasi iseloomustab karguse ja tulisuse terviklik kooskõla. • Kui šotlane on ustav, on ta seda ühtviisi nii rikkuses kui ka vaesuses, võitudes ja kaotustes. • Kui šotlane armastab, ei hooli ta klassivahest ega kõrvalistest isikutest. • Kui šotlane tahab midagi saada, ei jää see tal saamata. Vajadusel meelitab ta oma leeri ka müstilised vaimolendid.
“Talisman” (raamatututvustus) • Tegevuse aeg on Kolmas ristisõda, millest võttis osa ka Richard Lõvisüda. • Salapärane talisman on imerohi, millega sultan Saladin saratseeni arst el Hakimi kujul ravib Richard Lõvisüdame terveks kurnavast palavikust.
Allikad • Igor Šaitanov “Maailmakirjandus. 19. sajand. Romantism. Realism”, Avita 2006 • Jüri Talvet “Maailmakirjandus. 2. osa: Romantismist postmodernismini”, Koolibri 1999 • “Romaanid.16. –19. sajand” sarjast “50 klassikut”, TEA • Interneti-avarused: Wikipedia jm http://www.apollo.ee/search.php?keyword=walter+scott