670 likes | 798 Views
Pysyykö vauva äidin mielessä?. Oulussa 19.5.2009 Ensi- ja turvakotienliitto Alma-keskus Leena Sjöberg. Sisältö. Vauva syntyy vanhemman mieleen jo raskausaikana 2. Kiintymyssuoja ja lapsen vuorovaikutukselliset tarpeet 3. Mistä huomaa, jos vauva ei ole vanhemman mielessä?
E N D
Pysyykö vauva äidin mielessä? Oulussa 19.5.2009 Ensi- ja turvakotienliitto Alma-keskus Leena Sjöberg
Sisältö • Vauva syntyy vanhemman mieleen jo raskausaikana 2. Kiintymyssuoja ja lapsen vuorovaikutukselliset tarpeet 3. Mistä huomaa, jos vauva ei ole vanhemman mielessä? - mitä näemme äidissä? - mitä näemme vauvassa?
Vauva vanhemman mieleen • Mielikuvat vauvasta ja omasta vanhemmuudesta alkavat muodostua jo ennen raskautta
Vauva vanhemman mieleen • Mielikuvat tulevasta vanhemmuudesta pohjautuvat omiin varhaisiin hoivakokemuksiin • Minkälainen äiti/isä minulla oli? • Miten itse on tullut lohdutetuksi, kuulluksi? • Minkälaisesta sylistä on itse kasvamassa äidiksi/isäksi? • Minkälainen äiti/isä minusta tulee? Haluan olla? • Mitä haluan tehdä samalla tavalla, mitä eri tavalla?
Psykologinen valmistautuminen vanhemmuuteen pitää sisällään (M.Broden) • Uskaltaa avautua sisäisille tapahtumilleen • Opetella tuntemaan uusia puolia itsessään • Liittää nykyhetkeen lapsuudenaikaisia kokemuksiaan ihmissuhteista • Löytää ratkaisunsa tulevaa vanhemmuutta varten ja luoda sisäinen tila lapsen vastaanottamiselle • Luoda lapselle tilaa parisuhteeseen jakamalla kokemuksia raskausaikana
Myönteinen raskaudenajan prosessi • Kyky pohtia tulevaa tuntematonta, monimutkaisia tunteita jne. • Kyky ajatella sekä todellista että kuviteltua vauvaa • Kyky olla suhteessa tulevan vauvan kanssa • Kyky omien vaikeiden emotionaalisten kokemusten korjaamiseen ja ratkaisemiseen
Raskaudenaikaiseen prosessiin vaikuttavat tekijät: • Raskauden suunnitelmallisuus • Omat varhaiset kokemukset • Parisuhteen laatu • Sosiaalinen tuki • Henkinen hyvinvointi • Raskauden kulku
Haasteet raskaudenaikaiselle prosessille • Ratkaisemattomat ristiriidat ja läpikäymättömät vaikeat tunnekokemukset varhaislapsuudesta voivat tulla raskauden aikana yllättäenkin mieleen ja vaikeuttaa omaa vanhemmaksi kasvamisen prosessia ja suhteen syntymistä vauvaan
Raskaus on otollinen aika psyykkiselle interventiolle • nainen on avoin muutokselle ja psyykkiselle uudelleen organisoitumiselle • nainen on erityisen vastaanottavainen uusille kontakteille, jotka auttavat häntä oman äiti-identiteetin muodostamisessa
Raskaudenaikaisesta työskentelystä • auttamalla äitiä luomaan mielikuvia ja myönteisiä ominaisuuksia vauvasta autetaan äidin kiinnittymistä vauvaan • samalla vähennetään raskauteen liittyvää huolta, ehkäistään synnytyspelkoa ja myöhempiä syyllisyyden tunteita siitä, että ei ollut tunteineen raskaudessa mukana • raskaudenaikainen kiintyminen luo merkitystä omalle olemassaololle ja auttaa jaksamaan
Raskaudenaikaisesta työskentelystä • raskaus voi käynnistää jäykkiä ja vääristyneitä havaintoja ja mielikuvia itsestä ja vauvasta - vaikeuttaa raskauden aikaista työskentelyä ja vaikuttaa äidin ja vauvan suhteeseen • jos prosessi ei etene, odottaminen ei auta " kyllä se rakkaus herää kun vauva syntyy" - välitön puuttuminen ja tuen antaminen, prosessiin voi vaikuttaa!!
Raskaudenaikaisesta työskentelystä • olennaista tiedostaa missä raskauden vaiheessa työskentely alkaa • ajan rajoittuneisuus edellyttää aktiivisempaa ohjaamista keskusteluihin lapsesta ja aiheisiin, jotka liittyvät raskauden kehityskulkuihin
Raskaudenaikaisesta työskentelystä • samaistutaan sekä äidin että lapsen tarpeisiin ja luodaan edellytyksiä heidän välisen suhteen ja kiintymyksen kehittymiselle • tärkeää, että kuva itsestä ja vauvasta on riittävän tuttu, tunnistettava ja turvallinen • isän osallistuminen keskusteluihin
Miten vaikeus kiintyä näkyy raskausaikana? • liiallinen keskittyminen fyysisiin muutoksiin • kieltää raskauden tai kieltää huolet • vastustaa itsetarkkailua, puuttuu oma pohdinta ja itsetutkiskelu • epäterveelliset elämäntavat vaikka tietää niiden vaikutuksen vauvaan, "vauvan täytyy sopeutua minuun"
Miten vaikeus kiintyä näkyy raskausaikana? • vaikeus, kyvyttömyys kuvitella vauvaa • stereotyyppiset mielikuvat • kohdistuu negatiivisia tunteita vauvaan (esim. pilaa elämän...) • vaikeus samaistua äidin rooliin • äidin ja äitiyden yli-idealisoiminen • omien hoivatuksi tulemisen tarpeiden ylikorostuminen • pelko, ettei pysty synnyttämään
Miten vaikeus kiintyä näkyy raskausaikana? • synnytykseen liittyvät pelot, kuolenko, selviääkö vauva • pelko kontrollin menettämisestä • omien fyysisten tuntemusten poissulkeminen, ei tunnista synnytyksen käynnistymistä • pelko raskauden katoamisesta • keskittyy yksinomaan itseensä • etäisyys, etäisyydenotto vauvaan, ei liittymistä, ei kiinnittymistä, ei mielikuvaa vauvasta
Mielikuvat vauvasta • Myös vauvaa koskevat mielikuvat pohjautuvat omiin varhaisiin kiintymyssuhdemielikuviin • Raskaudenaikaisella elämäntilanteella ja siihen vaikuttavilla tekijöillä on suuri merkitys mielikuvien laatuun
Mielikuvat vauvasta • Vaikutus vanhemman kykyyn lähteä itse luomaan suhdetta syntyvään vauvaan • Mielikuvat kehittyvät kahdessa tasossa: fantasia vauva (haaveet, toiveet, omat hoivakokemukset), todellinen kohdussa kasvava vauva (liikkeet, ultraäänikuvat, kokemukset)
Mielikuvat vauvasta • Positiivisesti joustavia, myönteisiä • Vauva aktiivinen, vilkas, rauhallinen, tarvitseva, samanlainen kuin.., tekee elämän mielekkääksi • Kielteisiä, pelottavia, mysteeri • Rauhaton, vaativa, hankala, tekee olon vaikeaksi , häiritsee, sitoo, vastuu suuri
Mielikuvat vauvasta • Useimmilla raskaana olevilla on mielikuvia tulevasta vauvasta, vaikka ne eivät aina ole tietoisia
Mielikuvat omasta äitiydestä/ isyydestä • Olen hyvä, hellä, kurinalainen, kamala, pelokas, epävarma, vauva ei muuta minun elämääni jne.....
Raskaudenaikainen suhde vauvaan ja mielikuvat vauvasta Kun raskaudenaikainen kiintymys on syntynyt: • tuttuuden tunne ensikohtaamisessa • kiinnostus, uteliaisuus • sitoutuminen • suhteen vastavuoroisuus ja palkitsevuus
Raskaudenaikainen suhde vauvaan ja mielikuvat vauvasta Kun raskaudenaikaista kiintymystä ei ole syntynyt: • Vaikea kuvitella vauvaa • Pyrkimys olla ajattelematta koko asiaa • Raskauden kieltämistä • Tarve säilyttää hallinnantunne, pelko, että vauvan riippuvuus murentaa kontrollin
Raskaudenaikainen suhde vauvaan ja mielikuvat vauvasta • Ovat yhteydessä vuorovaikutuksen laatuun ja kiintymyssuhteeseen lapsen syntymän jälkeen • Lapsen syntymä/lapsen yksilöllisyys/ lapsi itsessään voivat kuitenkin muuttaa suhteen kehityksen suuntaa.
Vauvan ja vanhemman kiinnittyminen Vauvalla luontainen tarve hakea turvaa Vauva hakee aktiivisesti ja pyrkii ylläpitämään läheisyyttä hoitajaan Vauva puhuu tunteiden kielellä, hätä itku, mielihyvän kujertelu ym
Vauvan ja vanhemman kiinnittyminen Vanhemman tehtävänä on kuunnella vauvan kieltä ja vastata siihen Vanhemman tehtävänä on antaa varhainen kiintymyssuoja vauvalleen
Kiintymyssuoja • Voi tarkastella vauvan kokemuksen kautta • Tunteeko vauva itsensä turvalliseksi? • Tunteeko vauva olevansa rakastettu ja tervetullut? • Tunteeko vauva, että hän on ainutlaatuinen ja arvokas? • Tunteeko vauva voivansa kehittyä ja oppia, olla taitava?
Kiintymyssuoja • Suojeleva vuorovaikutus • Fysiologisia tarpeita tyydyttävä ja säätelevä vuorovaikutus • Tunteita jakava ja säätelevä vuorovaikutus • Lapsen kehitystä tukeva vuorovaikutus
Kiintymyssuoja ja lapsen vuorovaikutukselliset tarpeet Suojeleva vuorovaikutus Olenko turvassa? • Vanhemman kykyturvata lapsi liiallisilta ärsykkeiltä ja haitallisilta tekijöiltä ja fyysisiltä vaaroilta, alkaa jo raskausaikana • Tarkoituksena turvata lapsen fyysinen ja psyykkinen eloonjääminen Fysiologisia tarpeita tyydyttävä ja säätelevä vuorovaikutus Olenko huolenpidon arvoinen? • Ruoka, lepo, vaatetus, hygienia • Rytmittäminen • Tuttuus, myönteisyys, lämpö vuorovaikutustilanteissa
Kiintymyssuoja ja lapsen vuorovaikutukselliset tarpeet Tunteita jakava ja säätelevä vuorovaikutus Olenko tervetullut, rakastettu? • Pysynkö sinun mielessä? • Mitä tunnen? • Myönteisten tunteiden jakaminen, aloitteiden rikastuttaminen Lapsen kehitystä tukeva vuorovaikutus Olenko kyvykäs ja kehittyvä? • Vanhemman kyky ennakoida tulevaa kehitystä • Kehityksen tukeminen fyysisesti ja psyykkisesti • Palauttaminen aikaisemmalle tasolle
Kiintymyssuhde Vauvan ja vanhemman välinen tunneside, joka alkaa kehittyä varhaisten kokemusten pohjalta odotuksen ja ensimmäisten elinkuukausien aikana Vauvan ensimmäinen emotionaalinen ihmissuhde Luo perustan kaikille ihmissuhteille
Vauvan ja vanhemman kiinnittyminen Edellyttää riittävää ajanantamista ja vanhemman sitoutumista Edellyttää vanhemman riittävän sensitiivistä ja oikein ajoitettua, ennakoitavaa reagointia vauvan tarpeille
Pysyykö vauva vanhemman mielessä? • Edellyttää riittävää herkistymistä vauvalle, halua tutustua, halua oppia, sitoutua, sensitiivisesti vastata, olla läsnä sekä emotionaalisesti että fyysisesti, oikeaa ajoitusta, tietoa, taitoa… • Vanhemman mielessä oltava riittävästi tilaa vauvalle
Mistä huomaa, että vauva ei pysy äidin mielessä? • Vanhemman vaikeus sitoutua vauvaan • Vauva tuntuu vieraalta ja liian vaativalta • Vastuu tuntuu liian suurelta • Vauva herättää ahdistusta ja ärtymystä • Puuttuu empatia vauvaa kohtaan • Vauvan riippuvuuden ja oman tarvitsevuuden kieltäminen • Vanhemman on vaikea olla vauvan lähellä, herättää oman tarvitsevuuden ja haavoittuvuuden tunteen • Omat tarpeet menee vauvan edelle
Mistä huomaa, että vauva ei pysy mielessä? • Vaikeus huolehtia perushoivasta, mekaanista • Vaikeus nähdä vauvan yksilöllisyys • Puhe vauvasta vähäistä tai yleistä, fraaseja • Aito tunteiden osoittaminen, jaetut myönteiset, ilon hetket vähäisiä
Miten tunnistaa Vauvan ja vanhemman suhteessa yleensä useampia huolestuttavia merkkejä Voi näkyä vauvan kasvussa, motorisessa kehityksessä ja vuorovaikutustaidoissa
Mitä näemme vauvassa? • Vauva rakentaa sellaisia strategioita, joilla voi turvata oman perushoidon ja tehdä arjesta mahdollisimman siedettävän • Se mitä näemme vauvassa on riippuvainen vauvan temperamentista, iästä, hoidon ja vaikeiden kokemusten laadusta, määrästä ja kestosta, korvaavien kokemusten mahdollisuudesta
Mitä näemme vauvassa? • Yhteyden hakeminen • Aloitteiden tekeminen • Aloitteisiin vastaaminen • Tunteiden ilmaiseminen
Mitä näemme vauvassa? • Ilmeet • Katse • Äänen käyttö • Kehon hallinta ja asento
Miten vauvat oireilee Kasvojen ilmeet: Katseen väistäminen, välttäminen Tuijottava katse Hymyjen vähyys, äkillisesti alkavat ja loppuvat hymyt Totisuus, huolestunut ilme Ilmeiden muuttuminen kun katsoo poispäin Kädet kasvojen edessä
Miten vauvat oireilee Äänen käyttö: Hiljainen, äänetön Itkee vähän Jokeltelu, muu äänen kokeilu vähäistä Ääni kireä Stressi oireita hikka, köhimistä
Miten vauvat oireilee Asento: Jäykkä Liikkuu vähän Tyytyy epämukavaan asentoon Välttää läheisyyttä, vetää kaarelle, pään vahva kääntyminen taakse Veltto Stressi oireita raapinen, käsien pyörittely, kädet kasvojen suojana
Miten vauvat oireilee Tunteiden ilmaisu: Ilon puuttuminen Tunneilmaisut latteita, vähän itkua, vähän naurua Korkea kiihottumisen tila, innostuneisuus, ylivirittyneisyys Itsensä tyynnyttäminen/ virittäminen
Miten vauvat oireilee Vastavuoroisuus: Vauvan aktiivisuus ja aloitteellisuus vähäistä tai puuttuu ” Viihtyy itsekseen” Vauva ei tunnista yhteisen leikin ”sääntöjä” Tyytyy äidin/ vanhemman aloitteisiin, muuttuviin tilanteisiin Reaktiot muuttuviin tilanteisiin vähäiset Voimakkaat tunneilmaisut muuttuvissa tilanteissa, vaikeasti tyynnyteltävissä
Mistä huomaa, että vauva ei pysy mielessä? (0-2kk) • Imetys ja syöttötilanteet • Nukuttaminen • Itkuun vastaaminen • Rauhoittaminen • Ennakoitavuus • Etäisyys, läheisyys, asento, tunkeutuvuus
Mistä huomaa, että vauva ei pysy mielessä? (3-6kk) • Kasvokkain leikki, ilman leikkikaluja • Katsekontakti (alku /loppu) • Kuinka usein, kesto, toistot, jotta vauva oppii leikin ”säännöt” • Hymy, nauru • Ääntely
Mistä huomaa, että vauva ei pysy mielessä? (6-9kk) • Jaetun huomion saavuttaminen • Ajoitus, miten kohtaa • Jaettuja leikkitilanteita (myös lelujen kanssa) • Siirtymiset tilanteesta toiseen • Sitoutuminen yhteiseen tekemiseen
Mistä huomaa, että vauva ei pysy mielessä?(9-12kk) • Ero ja jälleennäkemisen tilanteet • Yhteisen huomion kohteen jakaminen • Tunteiden yhteensovittaminen • Toisen aikomusten lukeminen