220 likes | 476 Views
Charakteristika. roku 476 zanikla zpadormsk re; na jejm zem se zacaly usazovat germnsk kmeny, jejich prchod byl soucst stehovn nrod Prciny stehovn nrodu (4.-10. stolet)Ochlazen pohyb severogermnskch kmenu na jihPopulacn rust potreba nov pudyVpd Hunu do E
E N D
1. Utvren stredovek Evropy (6.-11. stolet) Maturitn tma cslo 3
2. Charakteristika roku 476 zanikla zpadormsk re; na jejm zem se zacaly usazovat germnsk kmeny, jejich prchod byl soucst stehovn nrod
Prciny stehovn nrodu (4.-10. stolet)
Ochlazen pohyb severogermnskch kmenu na jih
Populacn rust potreba nov pudy
Vpd Hunu do Evropy posouvn nrodu z vchodu na zpad
Germnsk kmeny Vizigti, Ostrogti, Vandalov,
Langobardi, Frankov
Slovansk kmeny vchodn Rusov, Belorusov, Ukrajinci
zpadn Polci, Cei, Slovci
jin Slovinci, Bulhari, Chotvati
3. 5. stolet na troskch zpadormsk re vznikla barbarsk krlovstv
barbar starovec Rekov a Rman tak nazvali cizince, kter mluvili jinou rec, meli jin zvyky a vyznvali jin hodnoty, ale i lidi nevzdelan a surov, takov byli i Germni
Germni prebrali od puvodnho rmskho obyvatelstva zvyky, mylenky, zpusob vchovy, pozdeji tak psmo (latinka) a jazyk (latina)
velk vliv latiny ? zklad zdejch nrodnch jazyku
Romnsk jazyky jazyky prevne latinskho (tj. romnskho) puvodu paneltina, portugaltina, italtina, francouztina
Germnsk jazyky vznikli z puvodnho jazyku Germnu, kter se uval jete v okrajovch oblastech nemcina, anglictina, vdtina, nortina, nizozemtina
4. romanizace zpusob, jakm Germni prebrali kulturn dedictv, pozvoln prijmn krestanstv
5. Krestanstv spocv ve vre v Jee Krista, kter svou vykupitelskou smrt na kri snal z lidstva dedicn hrch a ukzal mu cestu ke spse a vecnmu ivotu
Bo trojice Syn bo, Buh otec, Duch svat
posvtn kniha bible (Star a Nov zkon)
6. dbel Kristuv protivnk, ztelesnen veho zla
pape byl puvodne rmsk biskup, postupne se ale stal hlavnm predstavitelem krestansk crkve v zpadoevropsk oblasti, zakladatelem byl dajne apotol sv. Petr
velkm papeem byl Lev I., kter uchrnil crkev pred kocovnmi Huny a germ. pohany
dal vynikl na prelomu 6. a 7. stol. pape Rehor I. prizpusobil krestansk ucen nevzdelanm vesnicanum
pohan v ranm stredoveku vesnican i nevzdelanec, v krestanstv ten, kdo nevyznval krestanskou vru ani Star zkon
7. Franck re Frankov byli germnsk kmen, sdlc na pravm brehu Rna, odkud tocili na zpadormskou ri
roku 492 ovldli pod vedenm krle Chlodvka z rodu Merovejcu Galii a vytvorili tak zklad siln franck re
v 6.-7. stolet se postaven panovnku oslabilo, moc zskvali majordomov (rednci spravujc stt)
nejznmnej Karel Martel (Kladivo) v 1. pol. 8. stol. ovldl celou ri, proslavil se vtezstvm nad Araby v bitve u Poitiers roku 732
jeho syn Pipin Krtk svrhl poslednho Merovejce a stal se krlem Franku, roku 751 moc do rukou rodu Karlovcu
8. Pipin zskal od papee dedickou korunu, na opltku mu pomohl na Apeninskm poloostrove a predal mu dobyt zem, vznikl nezvisl papesk stt (do roku 1870, pozdej Vatikn)
nejslavnejm Karlovcem Pipinuv syn Karel Velik (768-814) rozril zem na vchod k rece Labe, na zpade k rece Ebro, na severu k Severnmu mori a Atlantiku, na jihu k Apeninm + pripojil Langobardskou ri; roku 800 korunovn csarem; vboje obrtil proti pohanum a Arabum ? ren krestansk vry; podporoval vzdelanost a kulturu; roku 814 umr a je pochovn v Cchch, kde vybudoval palc s kapl Panny Marie
psmo (karolnsk miniskula) zjednoduovala drvej sloite psan psmena a pozdeji se z nej vyvinulo psmo, kter pouvme dnes latinka
karolnsk renesance kulturn rozpach za vldy Karla, zjem o antick dedictv, porizovn opisu vznamnch prac autoru z casu starovekho Rma
9. verdunsk smlouva roku 843 rozdelen re mezi tri Karlovy vnuky
zpadofranck (pozdej Francie)
vchodofranck (cst pozdejho Nemecka)
Lotharingie (severn Itlie, Burgundsko, zem kolem Rna)